mot · G7021026 · 1984-01-20 00:00:00 — Kostnaderna för polisens insatser för att skydda kärnkraftverk Kärnkraftverken är anläggningar som är mycket sårbara ur säkerhetssynpunkt, och skyddet mot olika slag av terroristaktioner måste förstärkas. Det finns inga andra anläggningar som kan likställas med kärnkraftverken när det gäller effekter av åverkan. En terroristaktion riktad mot ett kärnkraftverk kan få förödande konsekvenser med bl. a. stora radioaktiva utsläpp som följd. har t. ex. skisserat följande tänkta hotbild för ett angrepp mot ett kärnkraftverk: Angriparna är sex till åtta personer. De är maskerade och beväpnade med k-pist eller annat närstridsvapen. Förekomsten av höghastighetsammunition kan inte uteslutas. De medför sprängmedel, handgranater och radio för avlyssning, även på polisens frekvenser. De kan vidare antas medföra gas och gasmasker som har filter som skyddar mot tårgas och i viss mån mot radioaktivt utsläpp. Någon har troligen genom tidigare infiltration gjort sig förtrogen med anläggningens konstruktion, skötsel och manövrering. Terroristerna antas ha hjälp utifrån. Vid motstånd tar de sig in med hjälp av skjutvapen eller sprängmedel. Tagande av gisslan för att underlätta inträngandet är sannolikt. De beger sig till anläggningens kontrollrum eller annat för säkerheten vitalt utrymme, där de med eller utan gisslan hotar med reaktorskada, annat sabotage eller dödande för att genomdriva sina krav. Bevekelsegrunden för angreppet kan vara skiftande, men mycket talar för att angreppet har politisk bakgrund med internationell anknytning. Angriparna är beredda på vilka åtgärder och effekter som helst för att nå målet för aktionen. Fr. o. m. /82 utbildar personal i de polisdistrikt inom vilka kärnkraftverk är belägna. Denna utbildning kostar ca . samma budgetår tillförs också dessa polisdistrikt särskild utrustning, som sambandsutrustning, bilar, insatssläpvagnar med utrustning, kroppsskyddsutrustning m. m. Materialen förvaras i polisdistrikten för att kunna tas fram vid ett eventuellt haveri eller brottsligt angrepp mot ett kärnkraftverk. Utrustningen byggs upp successivt, och kostnaderna för densamma beräknas av uppgå till 5,1 milj. kr. RPS har på regeringens uppdrag lämnat förslag till en decentraliserad organisation av de polisiära resurser som skall kunna användas vid särskilt allvarliga händelser vid kärnkraftverken. Förslaget medför ökningar av personal och utrustning i , och polisdistrikt, kostnadsberäknade till 6,4 milj. kr. Härtill kommer rese- och utbildningskostnader. Utbildningen är tänkt att ske enligt ett visst schema och omfatta per polisman och år. Det reguljära övervakningsbortfall som skulle komma att uppstå på grund av denna utbildning motsvarar drygt 83 årsarbetskrafter. I förra årets budgetproposition (prop. 1982/83:100, bil. 5) framhöll justitieministern att det skulle vara värdefullt med en decentraliserad organisation av den typ som redovisats, men bedömde att det med hänsyn till kostnaderna inte var möjligt att genomföra organisationen. Genom ett principbeslut om polisens uppgifter, utbildning och organisation som fattade (prop. 1980/81:13, s.42, /81:24) tog ställning till förmån för tanken på avgiftsbeläggning av viss polisbevakning. I propositionen anfördes härom: Vid en systematisk undersökning kan man utan tvivel finna åtskilliga exempel på arbetsuppgifter, där det kan sättas i fråga om inte polisen bör få ta ut ekonomisk ersättning för sin medvrkan på samma sätt som sker inom tillämpningsområdet för kungörelsen (1964:793) om ersättning till statsverket vid anlitande av polismän för polisbevakning på enskild bekostnad. Avgiftsbeläggningen får emellertid inte innebära att ersättning fordras för det skydd till liv och egendom som var och en har rätt att kräva av polisen. Den bör självfallet inte heller utformas på ett sådant sätt att den medför negativa effekter för allmänhetens benägenhet att vidta brottsförebyggande åtgärder. En förutsättning för att avgift skall tas ut synes böra vara att det är fråga om uppgifter som i praktiken har en utpräglad karaktär av särskild service åt enskilda personer eller företag och som förekommer i en viss ganska regelbunden omfattning. Enligt vår mening är just de polisiära insatserna för att skydda våra kärnkraftverk en sådan verksamhet som bör avgiftsbeläggas. Kärnkraftverken är mycket speciella anläggningar, och det är enligt vårt synsätt orimligt att samhället via skattemedel skall bekosta de extrema säkerhetsåtgärder som måste vidtas för att skydda dessa anläggningar. är det ett oavvisligt krav att skyddet och säkerheten kring våra kärnkraftverk görs så effektiv som möjligt. Kostnaderna för dessa åtgärder bör betalas av ägarna till kärnkraftverken. Samhället bör alltså ansvara för de säkerhetsmässiga arrangemangen och sedan debitera kostnaderna härför på kärnkraftverkens ägare. Avgifter för den organisation som redan genomförts bör därför tas ut både för material- och utbildningskostnader. Dessutom bör den av RPS föreslagna nya organisationen genomföras och också finansieras via avgifter. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande det polisiära skyddet av kärnkraftverken och kostnaderna härför. () () () () () ()