mot · G7022349 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Åkermarken skall brukas inte förbrukas. Den snabba utvecklingen av jordbruket sedan har inneburit en kraftigt ökad användning av kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel. De negativa konsekvenserna av ett kemikalieintensivt jordbruk börjar framträda allt tydligare. Att allmänhetens oro och rädsla för giftrester i livsmedlen, nedsmutsningen av luft och föroreningar i vattensystem i hög grad är befogad bekräftas i flera vetenskapliga undersökningar. Det råder också en ganska stor enighet om att den av snävt ekonomiska skäl betingade satsningen på bekämpningsmedel och konstgödsling i jordbruket haft en skadlig inverkan på den omgivande miljön. Miljö- och naturresursdelegationen inom forskningsrådsnämnden slår i sin rapport 82:4 klart fast att det jordbruk vi bedriver kan betraktas som uthålligt. Jordbrukets strukturomvandling och ökade användning av kemiska medel har mycket starkt bidragit till olika störningar i den ekologiska balansen. Exempel på sådana störningar är minskad tillgång på flera viltslag, igenväxning av sjöar och vattendrag och förorenat grundvatten. Också havsmiljön är utsatt för störningar i form av planktonblomningar som förorsakats av tilltagande närsaltutsläpp (fosfor och kväve) från land, som får till följd att syrebrist uppstått inom stora bottenområden och framkallat omfattande skador på bottenfaunan. Även om kemikaliejordbrukets negativa biverkningar inte lett fram till något mera påtagligt omtänkande inom jordbrukets organisationer börjar en reaktion bland främst småbrukare växa fram till förmån för ett miljövänligare jordbruk. Ett genomsnittligt svenskt jordbruk sätter in ca kväve per hektar och år (vilket motsvarar 1/3 av hjälpenergiinsatsen) och får ut endast ca i form av vegetabiliska och animaliska livsmedel. Mellanskillnaden är att betrakta som förluster till omgivningen, där den blir en negativ belastning från ekologisk synpunkt. De aspekter som kommit i förgrunden när det gäller ett ökat intresse för alternativa odlingsformer är: Produktionens uthållighet dvs. Effekter på omgivningen miljöhänsyn Förbrukningen av ändliga resurser Några gemensamma drag i de alternativa odlingsformerna är att de undviker eller till stor del utesluter användningen av syntetiskt framställda gödselmedel, bekämpningsmedel, tillväxtreglerande ämnen och fodermedelstillsatser. Så långt möjligt använder man sig av växtföljder, växtavfall, stallgödsel, baljväxter, gröngödsel, utifrån kommande avfall, mekanisk bearbetning, mineralrika bergarter samt olika typer av biologisk bekämpning för att upprätthålla markens produktionsförmåga, och matjordskiktet för att tillföra växtnäring och för att kontrollera förekomsten av insekter, ogräs och andra växtskadegörare. På flera platser i vårt land pågår intressanta försök med alternativa odlingsformer. En jämförande undersökning biodynamiskkonventionell odling har pågått under i i samarbete med . Skillnaden i skördeutfall var vid den för konventionell odling mest gynnsamma jämförelsen. Även andra undesökningar och studier av alternativt drivna lantbruksföretag visar på endast måttliga skillnader. I Hörbytrakten i har bedrivits försök med kemikaliefri odling. Odlingarna, som omfattar såväl potatis som stråsäd, har givit resultat som ur lönsamhetssynpunkt väl kan jämföras med konventionella odlingsmetoder. Verksamheten bedrivs av praktiskt sinnade jordbrukare under ledning av agrosakkunnig personal. Resultaten från de s. k. Naturaförsöken visar också att den näringsfysiologiska kvaliteten på produkterna blir högre utan stark gödsling med kväve. Detta gäller inte minst potatis. Flera andra undersökningar har också slagit fast att ensidig gödsling med kväve kan medföra en alltför ensidig tillväxt av vegetativa delar av våra grödor såsom potatis och rotfrukter. Detta medför en lägre torrsubstanshalt, en lägre hållbarhet och ofta sämre kvalitet hos produkterna. För att kunna fortsätta och utveckla Naturaförsöken, som bygger på principen att göra naturens egna stora förråd av växtnäring kväve och mineralämnen tillgängliga för växterna, har anslag sökts hos jordbrukets forskningsfond och lantbrukets fond. har inga medel kunna erhållas, vilket inneburit svårigheter att få till stånd nödvändig utvärdering med hjälp av dator. är största jordbrukskommun per capita. I detta intensiva jordbruksområde ligger bl. a. , som uppenbarligen tagit allvarlig skada av den konventionella jordbruksdriften. Inte minst mot denna bakgrund vore en utveckling av Naturaförsöken värd statligt stöd. Krav på bättre miljöanpassning och övergång till mera resursbevarande odlingsformer har också i flera sammanhang rests av , en organisation som tillvaratar de mindre jordbrukens intressen. Organisationen, som helt saknar bindningar till den lantbrukskemiska industrin, bedriver sin verksamhet helt utan ekonomiska bidrag från staten eller jordbrukets föreningsrörelse. har inrättat ett odlingsråd med uppgift att genom råd och anvis ningar söka anpassa odlingstekniken inom jordbruket till de krav dagens samhälle ställer på ökad miljöanpassning, minskad användning av hjälpenergi och ett förbättrat utnyttjande av lantbrukens egna resurser. Att slå vakt om ett resurssnålt och uthålligt jordbruk, hälsosamt både för brukarna och konsumenterna, borde vara en i högsta grad central angelägenhet för hela det svenska samhället. Då en bättre odlingsteknik och mindre kemikalieanvändning i jordbruket skulle vara till gagn inte bara för miljön utan också, på grund av prisutvecklingen på kemikalier och fodermedel, vilka delvis måste importeras, kan få nationalekonomisk betydelse, måste uppenbarligen effektiva styrmedel tillgripas för att åstadkomma den eftersträvade miljöanpassningen av det svenska jordbruket. Vi finner det också angeläget att forsknings- och försöksprojekt med alternativa och miljöanpassade odlingsmetoder skall kunna erhålla anslag från såväl jordbrukets forskningsfond som lantbrukets fond. Inte minst angeläget är det att projekt som bedrivs i t. ex. kan vidareutvecklas med samhällets stöd liksom att kan komma i åtnjutande av statsmedel för sina miljövårdande insatser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av ökad satsning på alternativa odlingsformer. () () () i () ()