ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022306 · 1984-01-23 00:00:00 — 1983/84 2306-2314 Hans Nyhage och till fristående skolor beslutade om statsbidrag till fristående skolor. Enligt majoritetsbeslutet räcker det inte med att en fristående skola uppfyller förutsättningarna för godkännande för skolpliktens fullgörande för att den skall få bidrag. Bidrag bör lämnas efter prövning i varje enskilt fall. En naturlig utgångspunkt för denna prövning är, enligt riksdagsbeslutet, att den fristående skolan skall ha en särskild prägel och inte vara en ren För statsbidrag bör krävas att den genom andra inslag eller annan uppläggning av verksamheten jämfört med vad som normalt förekommer i är till nytta såsom ytterligare erfarenhetsunderlag för eller annat komplement till det allmänna skolväsendet. Ovanstående är närmast ordagrant hämtat från utbildningsutskottets betänkande 1982/83:10, vilket låg till grund för riksdagsbeslutet. Utskottets moderata ledamöter hade reserverat sig till förmån för rättvisare villkor för de fristående skolorna att erhålla statsbidrag. 1 regeringens fördelning av statsbidragen till de fristående skolorna har emellertid ett antal skolor ej beviljats statsbidrag, trots att de uppenbarligen uppfyller de i riksdagsbeslutet uppställda villkoren. Enligt vår mening är detta ett utslag av godtycke, som inte kan accepteras. Följande fristående skolor, som uppfyller de ifrågavarande kraven, bör inom ramen av gällande anslag beviljas statsbidrag för /85, nämligen De båda angivna skolorna är kristna friskolor med stabilt elevunderlag. Man bringas lätt till den uppfattningen att det är särskilt svårt för just kristna skolor att erhålla statsbidrag, trots att de uppfyller villkoren härför. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de kristna fristående skolor som uppfyller de av fastställda kriterierna för statsbidrag också av regeringen skall tillerkännas sådana. HANS NYHAGE (m) () Nr 2306 -2314
mot · G7022307 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84: 2307 Fritidsledarutbildning har enligt riksdagsbeslut lagts på folkhögskolorna, därför att man anser att det finns en klar folkrörelseanknytning. Det sägs att utbildningen skall vara jämnställd med högskoleutbildning. Detta innebär bl. a. större krav på kvalitet och planering än på vanliga folkhögskolekurser. a. pågår utarbetande av lokala utbildningsplaner som skall följas upp och fastställas av ett linjenämnderna motsvarig! organ - folkhögskolans lokala utbildningsråd. Tilläggsresursen för denna utbildning, . per elev och år föreslås nu upphöra. har antalet elevplatser som medgivits denna resurs varit I 700. Skolorna har emellertid stora krav på kvalitet också vid rekrytering och godkännande av fortsatta studier i årskurs 2 varför endast ca 1400 tilläggsbidrag utnyttjats. Totala kostnaden för staten har därför uppgått till . För staten är detta ett ringa belopp men har stor betydelse för folkrörelser och de ungdomsledare som utbildas för att ta hand om mer eller mindre problemfyllda ungdomar. Även för berörda folkhögskolor är denna resurs betydelsefull. För exempelvis i , vilken ägs och drivs av , skulle indragningen av denna resurs betyda ett intäktsbortfall av ca , eftersom den skolan brukar ha 35 å 40 elever i denna utbildning. Tillsammans med tidigare beslutade besparingar innebär det att skolans intäkter minskar med . Med de ekonomiska problem rörelsefolkhögskolorna redan har vore det mycket olyckligt om även denna besparing skulle drabba dem. Vi anser därför att denna resurs skall behållas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bibehållande av extraresurs för fritidsledarutbildning vid folkhögskolorna. () ()
mot · G7022308 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2308 m. fl. Estetisk-praktisk utbildning i gymnasieskolan I årets budgetproposition föreslår regeringen att en försöksverksamhet inom estetisk-praktisk utbildning med bl. a. teaterinnehåll skall starta på gymnasieskolans tvååriga linjer på ett antal orter i . SÖ har redovisat ett uppdrag att utifrån gymnasieutredningens påbörjade arbete framlägga förslag till estetisk-praktiska studievägar i gymnasieskolan inom områdena musik, dans, teater och bildslöjd. SÖ konstaterar att företrädare för såväl gymnasieskola som högskola och fackliga organisationer uppfattar det som angeläget att det skapas flera estetiska studievägar inom gymnasieskolan. Den stora tillströmningen till de nu existerande utbildningarna på detta område visar att också eleverna delar denna uppfattning. Det estetiska området är också ett bristområde i den bemärkelsen att det i gymnasieskolan saknas linjer eller kurser som naturligt leder till vissa högre utbildningar inom kultursektorn. Det gäller såväl bild-slöjd som dans och teater. SÖ föreslår försöksverksamhet med följande principiella uppläggning av det estetiska ämnesblocket , omfattande 300 intagningsplatser /85. Antal veckotimmar: årskurs 1 årskurs 2 (bild, foto/film/video, a) kombinations- (i ett ämne) keramik, hård slöjd, mjuk slöjd, dans, teater, 6 vtr i vart musik - det sistnämnda endast i årskurs 1) b) ettämnesutb. 12 vtr i endera På gymnasieskolan i har man under ett par års tid arbetat med en kursplan för sådan utbildning (teaterutbildning), dock med inriktningen på de treåriga utbildningsvägarna. är för övrigt den enda kommun i vårt land som lämnat ett fullständigt kurs- och timförslag enligt denna idé. Det är vår övertygelse att en estetisk-praktisk utbildning inte kan vara tvåårig, eftesom är alltför kort för att få en fördjupad kunskap inom denna sektor. Vi anser det viktigt att gymnasieskolan i för möjlighet att pröva en treårig teaterutbildning enligt de förslag som skolan överlåmnat till SÖ. Det är viktigt bland annat för att stimulera lärare och elever till fortsatt utveckling av studievägar som leder till högre utbildning. Men det är också viktigt för att ge kommun stöd till att vända den negativa befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. (Se motion om sysselsättningsskapande åtgärder i ) Under hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen lill känna att kommun bör få komma i fråga vid fortsatt försöksverksamhet med olika estetiska-praktiska linjer inom gymnasieskolan, samt att utbildningen inom vissa linjer blir treåriga. () ()
mot · G7022309 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2309 och för lärare på yrkespedagogiska linjer Av statsfinansiella skäl beslöt efter förslag budgetproposition att utbildningsarvode inte längre skall lämnas till studerande på handels- och kontorslinjen, industri- och hantverkslinjen och vårdlärarlinjen. Dessa studerande får därmed finansiera sina studier med studiemedel på samma sätt som det stora flertalet högskolestuderande. Beslutet gällde dock inte studerande som påbörjat sina studier på dessa linjer före den . Många av dem som antagits har varit ute i arbetslivet och har på så sätt förvärvat ett yrkeskunnande som är en värdefull grund för att bygga vidare på med pedagogiska studier. En sådan kombination av praktiskt och teoretiskt kunnande är en värdefull tillgång för lärare på yrkespedagogiska linjer. Att bedriva studier vid den ålder då man bildat hem och familj är givetvis ekonomiskt betungande. Många drabbas därför mycket kännbart av det beslut som nämnts tog 1983. Frånvaron i fortsättningen av utbildningsarvodet kan också medföra att många som skulle vara väl skickade för sådan utbildning med hänsyn till sina goda yrkeskunskaper, inte söker till de linjer det här gäller. I ett frågesvar (fråga 1983/84: 153) om vissa studerandes ekonomiska situation, , anförde utbildningsministern bl.a. att hon redan i samband med förslaget om indragning av utbildningsarvodet just påtalat att detta kunde komma att förändra rekryteringen till linjerna. Utbildningsministern förutsatte därför att universitets- och högskoleämbetet noga skulle följa utvecklingen i detta hänseende. Med hänsyn till vikten av att få en god rekrytering till de yrkespedagogiska linjerna och med hänvisning vad vi i övrigt anfört hemställs att beslutar begära att regeringen gör en översyn av vissa utbildningsarvoden i enlighet med vad i motionen anförs.
mot · G7022311 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2311 Skolstyrelses tillsyn över lärlingsföretag I budgetproposition 1983/84:100 bilaga 10 s. 141 om samråd med arbetsmarknadens parter anser föredragande statsråd att det är nödvändigt att den gymnasiala lärlingsutbildningen bedrivs i nära samverkan med arbetsmarknadens parter. Om denna samverkan inskränker sig till samråd så finner jag det helt naturligt och har inget att invända mot det. Men, att skolstyrelser vid tillsynen av lärlingsföretagen enligt propositionen skall biträdas av ett av facklig organisation litsell ombud finnér jag uppseendeväckande. Enligt min uppfattning strider detta mot kommunallagen och verkar vara ett utslag av korporativism, vilket borde vara främmande för det svenska samhällssystemet. Jag anser därför att måste upphäva propositionens förslag i denna del och att detta ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att skolstyrelse vid sin tillsyn av gymnasial lärlingsutbildning icke skall ålägas att biträdas av ett av facklig organisation utsett ombud i enlighet med regeringens förslag.
mot · G7022312 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84: 2312 och för s. k. externfinansierad forskning inom högskolan 1 proposition 1983/84: 100 bil. 10 s. 198 nämns under anslaget D 5 (Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna) att ersättning för lokalkostnader enligt förordningen om externfinansierad forskning (den s.k. EFförordningen) skall tillföras detta anslag. Departementschefen räknar med anledning härav med en ökning av inkomsterna under anslaget med 25 milj. kr. I detta sammanhang framhålls att ersättning "givetvis skall tillföras detta anslag även i fråga om medicinsk forskning som bedrivs vid kliniska institutioner vid respektive undervisningssjukhus. I många olika sammanhang har både från forskarnas och de forskningsfinansierade organens sida påpekats att EF-förordningens regler om s. k. full kostnadstäckning kommer att kunna innebära en allvarlig inskränkning av forskningsresurserna i landet. När det gäller den externfinansierade forskningen vid de kliniska medicinska institutionerna innebär emellertid det till synes oskyldiga påpekandet i propositionen dessutom en principiell förändring av kostnadsfördelningen mellan staten och huvudmännen för de kommunala undervisningssjukhusen. Effekten blir att staten drar in av forskningsmedlen med motivering att de skall täcka lokalkostnader som i praktiken bärs av vederbörande landsting eller kommun. Skall principen om full kostnadstäckning alls upprätthållas, bör givetvis ersättningen tillföras sjukvårdshuvudmannen. Ersättningens storlek bör i så fall överenskommas lokalt mellan högskolan och sjukvårdshuvudmannen. Detta är blott ett av flera exempel på följderna av en alltför bokstavlig tillämpning av principen om "full kostnadstäckning för externfinansierad forskning. Det är nödvändigt att regeringen tar reglerna om externfinansierad forskning under omprövning bl. a. i detta avseende. Under hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen i fråga om bl. a. täckning av lokalkostnader för externfinansierad forskning. () ()
mot · G7022314 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84: 2314 m. fl. Med statligt reglerad tjänst följer statliga pensionskostnader som motsvarar av lönekostnaden. I proposition 1983/84:86 föreslås att i statligt reglerad syo-tjänst skall ingå dels syo och vissa undervisande uppgifter, dels verksamhet som inte är statsbidragsberättigad. Staten bör inte ikläda sig pensionskostnader för verksamhet, som är en rent uppgift. Tjänsteunderlaget när det gäller kommunala uppgifter inom skolväsendet är nära nog oändligt - ta som exempel arbetet med ungdomsplatser och det lokala planeringsrådet. Att statlig pension skall utgå för rent kommunala uppgifter är en fråga som har stor principiell räckvidd. Den aktualiserade frågan bör därför hänvisas till det utskott som är expert på statligt reglerade tjänster och statliga pensionsbestämmelser. I de nya statligt reglerade tjänsterna som syo-funktionär bör endast ingå syo och undervisning. Något annat kommer självfallet att leda till att fler statliga pensionsgrundande tjänster inrättas än som behövs för syo. Detta får ju inte obetydliga ekonomiska konsekvenser för statens del. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att staten inte bör ikläda sig åtaganden om statlig pension för verksamhet, som inte är statsbidragsberättigad utan en rent uppgift. () ()
mot · G7022317 · 1984-01-25 00:00:00 — I är utbildningen till idrottslärare en tvåårig utbildning. Motsvarande utbildningar i andra länder är oftast tre- eller fyraåriga. I och t. ex. är idrottslärarutbildningen fyraårig. Så är fallet även i . I är den femårig. Mot bakgrund av de ökade krav och förväntningar som samhället och skolan ställer har det blivit omöjligt att under en tvåårig utbildningstid ge tillräcklig kompetens inom de breda verksamhetsområden en idrottslärare utbildas för. En förlängning av utbildningen med är därför angelägen. I rådande ekonomiska läge torde det inte vara möjligt att genomföra en sådan med nya anslag. Men genom den neddragning av antalet utbildningsplatser som sker inom andra högskoleutbildningar frigörs resurser. Av dessa skulle en del kunna användas till den angelägna kvalitetsförstärkningen av idrottslärarutbildningen. Med stöd av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ettårig förlängning av idrottslärarutbildningen. () ()
mot · G7022318 · 1984-01-25 00:00:00 — Matlagningskur.ser m. m. för arbetslös ungdom Ett elavbrott har visat hur sårbart det svenska samhället blivit i sitt förlitande på och tillit till teknikens fulländning. Inte lika abrupt eller markant avslöjas hur beroende de svenska hushållen med dubbelarbetande föräldrar blivit av den moderna teknikens produkter och hur långt den uppväxande generationen avlägsnats från praktiskt handlag i anslutning till elementära kunskaper. Utvecklingen närmar sig dock ett nästan genant avslöjande av en vardagens hjälplöshet i banalt enkla situationer. Det kan gälla den hjälplöse, manlige pensionären, som blivit lämnad ensam i livet, likaväl som den åldrande yrkeskvinnan, som efter ett långt arbetsliv står helt främmande för många hushållsgöromål, sedan hon förlitat sig på prefabricerad matlagning eller helt hemfallit åt uteätandets slentrian. men ingalunda minst har dessa generationer, som med aptit anammat teknikens välsignelser, försummat att till den yngsta generationen lära ut hur man inte bara lagar mat av rena råvaror utan också hur man tar till vara och hur man därmed påverkar sin ekonomi till sparsam hushållning genom kunskaper på detta område. Ironiskt nog har samhällskrafterna mer eller mindre avsiktligt verkat något enformigt i samma riktning. Man har förhärligat tekniken och förträngt det primära. Man har inskränkt sig till att meddela en form av teknisk och teoretisk orientering även beträffande matlagningskosten. På schemat i högstadium har timmarna för praktisk matlagning/ hushållning krympt och ute i studieförbunden, där mognande elever skulle kunna ta igen vad de försummade i , har den praktiska hanteringen bannlysts. Det är därför inte ovanligt att den unga hemsamariten står handfallen hos en gammal pensionär, som vill ha hjälp med den enklaste matlagning. Det bör finnas alla utsikter till en renässans på detta område. Ungdomsarbetslösheten står i fokus. Resurser ställs till förfogande. Kartläggning sker av alla tänkbara områden, där ungdomar kan sysselsättas praktiskt. Tyvärr finner man den ofta i konstlad form. en sysselsättning för stunden. I stället kan man vända arbetslösheten till något positivt, till väsentliga kunskaper för den enskilde men kanske också för en blivande yrkesmänniska. som nu ser en framtid. Att lära ut grundkunskaper i bl. a. praktisk matlagning och ekonomisk hushållning till en stor skara receptiva ungdomar kan aldrig vara bortkastat. som de unga får tillägna sig och uträtta något påtagligt, fångar samhället upp presumtiva yrkesmänniskor Där råder nämligen brist på utbildad ekonomipersonal. Ett nyttjande av de satsade gemensamma resurserna på här antytt sätt bleve därmed till gagn även på lång sikt för såväl individer som för samhället. Detta skulle ge något mer än blott sysselsättning för stunden. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på praktisk kunskap i matlagning/ekonomisk hushållning inom ramen för de åtgärder som vidtas för arbetslös ungdom.
mot · G7022319 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84: 2319 Vidareutbildning av förskollärare till lågstadielärare Förslag har under en rad år förts fram av högskolan i om en ettårig vidareutbildning av förskollärare till lågstadielärare. Det har tillstyrkts av för högskoleregion och av UHÄ. En kraftigt ökad samverkan mellan förskolan och lågstadium är för barnens skull ytterst viktig. Förskollärare som är utbildade till lågstadielärare kan mera effektivt än någon annan grupp utveckla denna samverkan. Möjligheterna till vidareutbildning för förskollärare är dessutom små. Sådana finns för andra lärarkategorier. I arbetar man mer än på andra högskolor med integration av utbildning mellan förskollärare och lärare för lågstadiet. Man är beredd att starta utbildningen. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag om att vidareutbildning av förskollärare till lågstadielärare i kan starta.
mot · G7022320 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2320 Behovet av en högskoleutbildning inom fastighetsförvaltningsområdet är omvittnat och väl dokumenterat. En arbetsgrupp inom med företrädare för berörda organisationer har t. ex. föreslagit att det inrättas en organisatoriskt sammanhållen högskoleutbildning med inriktning på fastighets- och bostadsförvaltning. Utbildningsbehovet bedöms fram uppgå till 20003 000 personer. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har fått uppdrag att pröva om arbetsgruppens förslag kan tillgodoses inom befintliga utbildningslinjer eller om en ny utbildningslinje behövs. UHÄ skall bl. a. också komma med förslag om lokalisering av utbildningen. Utbildningens inriktning och lokalisering måste tillgodose några grundläggande krav. Utbildningen måste för det första vara allmängiltig för förvaltning av alla slags fastigheter och inte bara avse bostadsfastigheter. Det finns bl. a. ett stort bestånd av kommunalt och statligt ägda fastigheter byggda (sjukhus, skolor, daghem etc.) som kräver en kvalificerad vård och förvaltning. För det andra bör utbildningen knyta an till en befintlig högskola med forskningsresurser. Undervisningen förutsätter en fungerande administration för att kunna fungera bra redan från allra första början. Det är också önskvärt med tanke på den framtida utvecklingen inom området att det sker en naturlig koppling mellan forskning och utbildning. Det är slutligen inte minst viktigt att utbildningen förläggs till en ort där det finns tillgång till kvalificerade lärare inom alla berörda specialområden. Arbetsgruppen i föreslog att undervisningen skall inrymma såväl tekniska som ekonomiska, juridiska, beteendevetenskapliga och samhällsorienterande ämnen. Dessutom behövs tillgång till lärare som är praktiskt verksamma i större förvaltningsorganisationer. Ett fåtal universitets- och högskoleorter uppfyller dessa krav, däribland . Vid finns dessutom som enda högskola i landet en tvåårig driftingenjörsutbildning med inriktning på fastigheter . Det vore en naturlig utveckling av den utbildningslinjen. som inrättats innevarande läsår, att den byggs ut till att bli den högskoleutbildning i fastighetsförvaltning som bör inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna om inriktning och lokalisering av en högskoleutbildning i fastighetsförvaltning i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G7022321 · 1984-01-25 00:00:00 — har det vid länsskolnämnderna funnits s. k. ANT-kontaktpersoner. Deras huvudsakliga uppgift har varit och är att bistå lärare med fortbildning inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdet. att initiera och stödja försöksverksamhet inom drogundervisningen samt sprida kännedom om nya läromedel och forskningsrön inom ANT-området. Anslaget till nämnda verksamhet har skiftat. har medel använts ur länsskolnämndernas expensanslag. Något budgetår har särskilt anslag från utnyttjats. Inför /85 finner det nödvändigt att särskilda medel anvisas till fortsatt undersökning av skolungdomars alkohol-, narkotika- och tobaksvanor. Vidare har beräknat att medel skall utgå även /85 för de ANT-åtgärder som föreslagit och som enligt regeringsbeslut gäller för innevarande budgetår. Därvid har SÖ föreslagit inrättande av en handläggartjänst för samordning och utveckling av ANTarbetet inom skolans område. Föredragande statsrådet hänvisar till en kommande proposition om den statliga upplysningsverksamheten om alkohol- och narkotikamissbruk vid avslag på förslag om dels inrättande av särskild handläggartjänst. dels medel för ANT-kontaktpersonernas verksamhet och verksamhetsstöd för ANT-projekt. Regeringen beräknar helt enkelt inga medel för den ytterst viktiga verksamhet som ANT-kontaktpersonerna utför. Vi finnér det högst anmärkningsvärt med hänsyn till den planering av personalinsatser som länsskolnämnderna har att göra inför kommande läsår. bör besluta att ANT-kontaktpersoner skall finnas vid länsskolnämnderna. Vidare anser vi det mycket angeläget att ANT-frågorna får en ingående behandling i den obligatoriska utbildningen av lärare för och gymnasieskolan. Linjenämnderna vid lärarhögskolorna har stort ansvar i sin frihet att lägga upp kursplanerna. Det är också av stor vikt att fortbildningsavdelningarna inom högskoleregionerna ger erforderligt utrymme för ett varierat utbud av kurser i alkohol-, narkotika- och tobaksfrågor. 1 skilda riksdagsbeslut i alkoholpolitiska frågor understryks gång på gång att information och upplysning är av största betydelse för att nedbringa de stora sociala och fysiska skador som åstadkoms av bruk och missbruk av alkhol, narkotika och tobak. Skolans del i denna verksamhet kräver mer av utbildning för berörd personal. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om vikten av att säkerställa ANT-kontaktpersonernas verksamhet vid länsskolnämnderna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om lärarnas utbildning och fortbildning i ANTfrågorna. () ()