mot · G7022093 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84 2093-2096 av m. fl. Sammanslagning av statens pris- och kartellnämnd med En aktiv konsumentpolitik, där den enskilde sätts i centrum, är en väsentlig del av vårt marknadsekonomiska system. Näringsfrihet och fri konkurrens är hörnpelare i en sådan politik och utgör viktiga förutsättningar för ett fortsatt välstånd i vårt land. Såväl konsumenter som producenter är bäst betjänta av att varor och tjänster är anpassade till de krav som konsumenterna kan ställa. Dessa krav kan variera från person till person, men också på grund av att den enskildes livssituation ständigt förändras. Konsumentpolitiken måste utgå från konsumenternas rätt till valfrihet och rätt att utifrån sin egen situation träffa ett önskat val. Det är individernas valfrihet som skall styra företagens utbud av varor och tjänster. Genom information och konkurrensövervakning skapas de förutsättningar som krävs för att de enskilda människorna skall kunna styra sin konsumtion i banor som passar de egna önskemålen och den egna ekonomin. Information och konkurrensövervakning är viktiga uppgifter för den statliga konsumentpolitiken. Det får dock inte vara så att ses som konsumenternas ställföreträdare med rätt att tala om för företagen hur människorna/konsumenterna anser sig vilja ha det. Redan nu uppfattas av många mera som ett kontrollorgan än som ett serviceorgan. I då köpkraften minskar och kraven på kunskap, noggrannhet och ekonomisering i hushållens inköp och konsumtion ökar har till största delen frångått politiken att tillgodose behovet av information om varuutbud, priser, kvaliteter m. m. för att i stället alltmer satsa på att styra företagen genom detaljerade riktlinjer. Det föreligger i förlängningen av denna utveckling risk för att vi får ett byråkratiskt nätverk av detaljerade lagparagrafer och andra bestämmelser. Området blir svåröverskådligt, och risken för snedvridande konkurrenseffekter blir mycket stor. Detta kommer i sin tur att hämma produktutveckling och nyföretagande. Dessutom ökar statens kostnader för verksamheten, som i sin tur leder till höjda skatter och därmed försämrat kostnadsläge. Man måste ifrågasätta kostnaderna för arbetet med dessa riktlinjer. På vilket sätt kommer det den enskilde konsumenten till hjälp i en köpsituation? Vilket pris får konsumenten betala i form av prishöjningar på de varor och tjänster som berörs 1 1983/84. 1 vilken utsträckning hämmas företagens produktutveckling? Politiker och ämbetsverk skall ha mindre att säga till om de enskilda konsumenterna mer. Ett ökat inslag av privatisering ökar dessutom mångfalden i samhället och vidgar valfriheten ytterligare för den enskilde. Den enskildes ansvarstagande är mera utvecklande för samhället än offentliga bruksanvisningar i form av myndighetsutövning och politisk styrning. Denna utveckling måste brytas. verksamhet bör därför i högre grad inriktas mot hushållsekonomisk forskning, varutester, utbildning och information. och statens pris- och kartellnämnd bör slås samman till ett organ. I detta sammanhang bör nuvarande provningsverksamhet överflyttas till statens provningsanstalt. Detta skulle kunna möjliggöra ytterligare samordning av den konsumentinformation som båda verken producerar, varvid ytterligare rationaliseringsvinster borde kunna göras. I en fungerande marknadsekonomi har konsumenten en stark ställning. Från denna utgångspunkt borde begreppet konsumentpolitik vara av utomordentligt stor betydelse. Dess värre nödgas vi konstatera att konsumentpolitiken inte har denna ställning i vårt land. En väsentlig orsak härtill är att konsumentpolitiken definierats alltför snävt. För oss har begreppet konsumentpolitik en långt viktigare betydelse. Den är i själva verket ett viktigt medel för att stärka marknadsekonomin. Det gäller att stärka konsumenternas ställning genom en skattepolitik som skapar ökat utrymme för personlig valfrihet. Det gäller att minska myndighetsutövningen i samhället för att frigöra den enskildes kreativitet och ansvarstagande. Och det gäller att alla myndigheter på konsumentpolitikens område mera inriktar sin verksamhet på att vara ett stöd åt den enskilde än tvärtom. Konsumentpolitiken bör sålunda vidareutvecklas, framför allt genom att man underlättar för konsumenterna att träffa välgrundade och fria egna val. Den grundläggande förutsättningen härför är att vidmakthålla en konsumentstyrd ekonomi och inte en som är dirigerad av myndigheter eller producentstyrd genom att fackföreningarna tar över näringslivet och sätter konkurrens och initiativ ur spel. Moderat konsumentpolitik kan i korthet sammanfattas i följande punkter: o Lägre skattetryck som gör att konsumenterna har mer pengar att själva o Valfrihet i konsumtionen i stället för mera myndighetsstyrning, o Respekt för konsumenternas förmåga att träffa egna val. o Konkurrens i produktionen så att företagen får anstränga sig att tillver ka vad konsumenterna vill ha och till lägsta möjliga priser, o Förbättrad information och goda kunskaper stärker konsumenternas möjligheter att påverka utbudet av varor och tjänster, o Större inslag av konsumentutbildning i den grundläggande undervisningen. o Främjande av hushållsekonomisk och hushållsteknisk forskning för hemarbetets rationalisering, o Skydd mot vilseledande reklam och osunda försäljningsmetoder. o Bibehållandet av fria affärstider, o Ingen onödig förbudslagstiftning. o En fri utrikeshandel. Det är nödvändigt att besparingsmöjligheter tillvaratas på alla områden även på det konsumentpolitiska. bör därför besluta att hos regeringen anhålla om förslag till rationaliseringar och organisatoriska förändringar i enlighet med vad vi redovisat i denna motion. En sammanslagning av och bör kunna leda till betydande besparingar. Tillsammans erhåller de under /85 enligt budgetpropositionen . I motion 1982/83:1014 liksom i motion 1983/84:107 har moderata samlingspartiet föreslagit besparingar på 1,8 milj. kr. på då föreslagna anslag. Vi anser att detta sparmål bör vara ett minimum även för /85. På bör besparingarna kunna bli större. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs* att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag som syftar till sammanslagning av statens pris- och kartellnämnd med . () () () () () () () () () () * Se även motion 1983/84:2094.