mot · G7022614 · 1984-03-20 00:00:00 — i m. fl. Forskning (prop. 1983/84:107) I proposition 1983/84:107 angående forskningen, bil. 6, anges vissa riktlinjer för forskningen inom jord- och skogsbruket. Vi vill med anledning av vad regeringen där anför framföra följande: Föredragandens analys när det gäller forskningens anknytning till de areella näringarna är enligt vår mening inte invändningsfri. Vi ansluter oss till de inledande formuleringarna angående de förändringar i effektiviserande riktning som svenskt jordbruk har genomgått. Dessa förändringar har för konsumenterna varit av avgörande betydelse såväl vad gäller produktkvalitet som produktutveckling. har de varit betydelsefulla för lantbruksföretagens ekonomi. Vi är däremot något mindre kritiska än statsrådet då det gäller synen på negativa följder av ett högeffektivt jordbruk. Statsrådet konstaterar påfallande onyanserat att användningen av handelsgödsel har medfört ökad förorening av grund- och ytvatten samt bidragit till försurningen. Vår mer nyanserade uppfattning är att överanvändning av handelsgödselmedel på sina håll förekommer och bidrar till förorening av grund- och ytvatten. Överanvändning av naturliga gödselmedel har givetvis samma effekt på miljön. 1 samma avsnitt uttrycks farhågor för att dagens odlingsformer på lång sikt kan försämra markens produktionsförmåga. Utan närmare precisering kan vi inte ansluta oss till denna bedömning. Vad som sägs i propositionen om avelsarbete och de störningar som genom nytt avelsmaterial framkommit torde vara värt att beakta. Företeelsen är emellertid inte ny. Avelsarbetet har alltid dragits med problemet att vissa avelsinriktningar inte svarar mot förväntningarna. De slutsatser som dras av kända misslyckanden på detta område är emellertid överdrivna. Således torde inget samband föreligga mellan en misslyckad avelsinriktning och sämre kvalitet beträffande animala produkter. Inledningsvis konstateras i propositionen om virkesproduktionen att skogen är en resurs som avkastar många slag av nyttigheter. räkning av dessa nyttigheter från skogsbruket försummar statsrådet något anmärkningsvärt att nämna skogsnäringens stora ekonomiska betydelse. Det torde inte vara möjligt att ange forskningsinriktningen för svenskt skogsbruk utan att erinra om att denna näringsgren står för det största nettotillskottet i vår handelsbalans. Vi delar den uppfattning som framförs i propositionen beträffande värdet av ökad överlevnad i planteringarna liksom värdet av att föryngringsarbete så snabbt som möjligt efter en avverkning kommer till stånd. Enligt vår uppfattning är det angeläget att forskningen inriktas på sådan typ av preparat som skyddar plantmaterialet från de insekter som finns i stor mängd i restmaterialet på kalhyggen. Sedan DDT som preparat för plantmaterialet förbjöds har skogsbruket saknat verksamt preparat. Detta har medfört att föryngringar numera regelmässigt inte utförs förrän efter avverkningen. Forskning kring skogsföryngring är angelägen. Förutsättningarna att odla kvalitetsvirke fick enligt vår mening icke tillräckligt stöd skogsvårdslag. Detta kom att visa sig allvarligt så mycket mer som utvecklingen har gått mot hög andel sågtimmer i skogsuttagen. Skogsvårdsåtgärder och en skogspolitik med denna inriktning anser vi vara mycket angelägna. Det finns, såsom också framgår av propositionen, ett nära samband mellan vården av miljön och de förutsättningar under vilka de areella näringarna, jord- och skogsbruk, bedrivs. Endast i undantagsfall har det konstaterats direkt samband mellan miljöskador och modern jordbruksproduktion. Omsorgen om god miljö är väl förankrad i jordbrukarkårens medvetande. Beträffande skogsbruket har det stundom gjorts gällande att de moderna skogsbruksmetoderna med starkt mekaniserad drift och stora avverkningsytor på lång sikt har menlig inverkan på naturen. Detta är ett påstående som enligt vår mening inte har säkert vetenskapligt underlag och för den skull bör ägnas vidare forskning. Försurningen av mark och vatten har ägnats ökad forskning och växande ekonomiska insatser. De skador på skog som i stigande omfattning uppträtt i har också börjat uppträda i . Den bild vi nu har av skadorna i skogen ger anvisning om att luftföroreningar är den utlösande faktorn. Trädens motståndskraft har redan tidigare nedsatts på grund av stormskador, torrsomrar m. m. Med hänsyn till den utomordentligt stora betydelse skogsbruket har för svensk ekonomi är det enligt moderata samlingspartiets mening viktigt att forskning kring nämnda problem ges hög prioritet. Föredragande statsrådet understryker särskilt att det är angeläget att inom miljövårdsforskningen nu satsa på målinriktad forskningsverksamhet. Denna ambition synes inte i alla delar förenlig med det allmänna anslag som präglar propositionen i övrigt. Detta gäller så mycket mera som statsrådet särskilt framhåller betydelsen av det starkt sektorsinriktade forskningsnämnd. I konsekvens med vad vi föreslagit på andra områden anser vi att omedelbara ansvar för miljövårdsforskningen bör överföras på andra. I första hand bör högskolorna och naturvetenskapliga forskningsrådet, men också vissa fristående forskningsinstitut, kunna komma i fråga. Regeringen bör enligt vår mening lämna förslag till hur denna omorganisation bäst skall genomföras. Regeringen bör i avvaktan på organisationsförändringar som sin mening ge regeringen till känna att den grundläggande forskningen inom miljövården bör ges ökad prioritet i förhållande till regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av forskningen inom verksamhetsområde. L. () i (m) () 'rf: V;; rfirf rfrfrfrfrf äv?V -So rf;: -v .rf' rf/rf-rf rfrfrfrfrf.... rf ' <:C:;: < rf- rf ' -. rf.rfrf - v.. .--, ..rf : . rf ¥-' V---rf' ' " rfrf...rf. -rf- -rf'./ K*;prf» rfrfrfrfSftrf^^ - .v, - *rf rf r . rf;