mot · G7022940 · 1984-05-10 00:00:00 — Per m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) I bilaga till kompletteringspropositionen (prop. 1983/84:150) föreslår regeringen fortsatta stimulansbidrag till lärlingsutbildning men inga ytterligare utbildningsplatser. Därutöver föreslås vissa ytterligare insatser för att bereda arbetslösa ökade möjligheter till utbildning. I fråga om flertalet förslag har vi en annan mening än den regeringen redovisar. I propositionen anför regeringen att det visat sig svårt att fylla de lärlingsplatser beslutat om. Under innevarande år har således endast en del av de anvisade platserna kunnat besättas trots att ett extra stimulansbidrag om . per lärlingsplats utgår. Regeringen drar av detta slutsatsen at det inte finns skäl att anvisa ytterligare platser i enlighet med vad tidigare uttalat sig om. Däremot bör stimulansbidraget, anser regeringen, utgå också under nästkommande budgetår. Vi har ingenting att invända mot att ett stimulansbidrag används under ytterligare någon tid. Bidraget bör enligt vår mening i första hand förlängas intill . Härefter bör andra åtgärder kunna medföra att behovet av ekonomiska stimulansåtgärder bortfaller. Att regeringen nu nödgas konstatera att lärlingsutbildning inte anordnas i den utsträckning tidigare menat vara angeläget är enligt vår mening inte förvånande. Regeringen har under de år lärlingsutbildning åter kommit till användning inom det svenska skolsystemet intagit en påfallande njugg inställning till hela lärlingsföreteelsen. Under sådana omständigheter kan inte det nödvändiga engagemanget i företagen skapas. Den viktigaste orsaken till att lärlingsutbildningen inte expanderar på det sätt vi finner önskvärt sammanhänger emellertid med regelsystemet. Så länge lärlingsutbildning är reserverad till, vad statsrådet i annat sammanhang benämnt, udda och spretiga yrken, kommer antalet i teorin möjliga lärlingsplatser alltid att vara begränsat. Vi vill för vår del föreslå ett helt annat och mera vitt syftande lärlingssystem än det regeringen förespråkar. Förslaget har tidigare presenterats i motion 1983/84:2016 och bygger på följande principer: - Lärlingstiden varieras . Största delen av utbildningstiden förläggs till företag. En undervisas eleven i skolan i framför allt allmänna ämnen, men också t. ex. i fackteori och arbetsteknik. - Särskilda utbildningsplaner upprättas för varje yrke. fastställer de allmänna riktlinjerna. Stor lokal frihet att utforma lärlingsutbildningen medges. Särskilda lärlingsråd etableras lokalt. - Lärlingar har rätt att genomgå mer än en lärlingsutbildning. erhåller betyg och bevis över genomgången utbildning. - Företag och andra arbetsgivare som engageras i lärlingsutbildningen har arbetsgivaransvar för lärlingarna. - Lärlingarnas lön sätts med utgångspunkt från att de befinner sig under utbildning. Lönen höjs successivt i takt med att den produktiva arbetsinsatsen ökar. - Arbetsgivaren betalar lönen och de sociala kostnaderna. står för först och främst de utbildningskostnader som belastar - som vill inrätta lärlingsplatser skall godkännas. Möjligheter till en kortare handledarutbildning öppnas. Vi förordar att fattar beslut i enlighet med detta förslag. Det är uppenbart att det kommer att ta innan ett mera omfattande lärlingssystem av ovan beskrivet innehåll kan introduceras. I avvaktan på att detta kan ske är emellertid övergångsanordningar möjliga och angelägna. Den enklaste av dessa är att fattar beslut om att avlägsna den restriktion för lärlingsutbildning som ligger däri att sådan inte får arrangeras inom yrkes- eller utbildningsområden som motsvaras av utbildningslinjer i gymnasieskolan. Avlägsnas denna begränsning kommer det antal platser som vi tidigare förespråkat för nästkommande budgetår -10 000 - med stor sannolikhet att kunna fyllas. Vi förordar att fattar ett beslut av angivet innehåll. Regeringen föreslår att KOMVUX och folkhögskolan skall få ytterligare möjligheter att erbjuda utbildning för arbetslösa. Regeringen avser att utnyttja tidigare givna bemyndiganden härför. Vi vill för vår del anföra följande: Det är självklart att utbildning för många arbetslösa är den mest meningsfulla formen av sysselsättning . Härigenom kan kunnandet förbättras och den enskildes ställning på arbetsmarknaden förstärkas. Vi har mot denna bakgrund ingen invändning mot principen att en större del av sysselsättningsåtgärdema för arbetslösa tar formen av utbildning. Vi kan däremot inte acceptera den metod regeringen förordar för att uppnå detta syfte. Det är enligt vår mening av central betydelse att skolans egna resp. arbetsmarknadsmyndigheternas krav på utbildningsväsendet också i fortsättningen hålls isär. Att på det sätt regeringen nu förordar expandera skolans normala intagningskapacitet för att bereda plats för arbetslösa är mot den bakgrunden mindre lämpligt. Vi vill för vår del förorda ett system varigenom arbetsmarknadsmyndigheterna ges möjlighet att upphandla utbildning för arbetslösa som bedöms behöva sådan för att bli konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden. Sådan upphandling kan ske inom KOMVUX och folkhögskolan men också hos andra utbildningsanordnare. Vi vill i detta sammanhang påminna om vad vi i motion 1983/84:916 framhållit om organisationen av arbetsmarknadsutbildningen. Den volym utbildning som arbetsmarknadsverket kan finna skäl att upphandla efter dessa riktlinjer är svår att bedöma. har heller ingen anledning att uttala sig härom. Av det anslag som tilldelar arbetsmarknadsverket för insatser för att lindra konsekvenserna av arbetslöshet bör det stå verket fritt att avgöra hur stor del som bör utnyttjas för utbildningsändamål. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. En större andel arbetslösa i utbildningsformer som först och främst vänder sig till andra studerandekategorier aktualiserar de olikartade ekonomiska villkor som olika gymnasiestuderande kommer i åtnjutande av. Det är i längden knappast möjligt att utan betydande spänningar låta olika studerandekategorier studera samma sak men med vitt skilda ekonomiska stödinsatser från statsmakternas sida. Vad det först och främst är fråga om är det särskilda vuxenstudiestödets resp. utbildningsbidragets förhållande till dels studiebidraget, dels det i övrigt i princip lånebaserade studiefinansieringssystemet. Vi är för dagen inte beredda att föreslå en konkret lösning på detta dilemma. bör i stället ge regeringen i uppdrag att utreda de frågor som här har berörts och återkomma till med förslag. I avvaktan härpå är vi inte beredda att acceptera den ökning av antalet särskilda vuxenstudiestöd för arbetslösa som regeringen förordar. I vår partimotion 1983/84:2445 om familjepolitiska åtgärder föreslås att ett grundavdrag för barn skall införas vid den kommunala beskattningen. Det skall också gälla för hemmavarande barn mellan som uppbär studiestöd. Med hänvisning till detta avslås i partimotionen regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) vad avser 2 kap. 1 § samt 3 kap. 6 §. Med anledning av att utbildningsbidraget för arbetsmarknadsutbildning föreslås höjt med . per dag finner föredraganden det skäligt att också höja utbildningsbidraget för doktorander med samma summa. I en annan motion med anledning av kompletteringspropositionen förordar vi att bidraget till arbetsmarknadsutbildningen bibehålls oförändrat. Vad gäller utbildningsbidraget för doktorander vill vi påminna om vad vi framhållit i motion 1983/84:2634. Studiestödet för doktorandstudier bör ligga på en sådan nivå att inte extraarbete vid sidan av studierna krävs för en dräglig försörjning. Studiefinansieringen måste också anordnas så att doktorandstudier framstår som ett konkurrenskraftigt alternativ till förvärvsarbete. Vi menar att doktorandtjänsterna uppfyller dessa krav. Inte minst viktigt är att sådana tjänster ger ett fullgott försäkringsskydd, vilket inte utbildningsbidragen gör. Mot denna bakgrund anser vi att utbildningsbidragen successivt bör ersättas med doktorandtjänster. Vi föreslår att den summa regeringen nu vill anvisa för att höja utbildningsbidraget i stället används för att omvandla drygt 280 utbildningsbidrag till doktorandtjänster. Alternativt kan drygt 125 nya doktorandtjänster inrättas. Med hänvisning till vad som ovan framhållits hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lärlingssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att beslutar om förändringar rörande de utbildningsinriktningar som får komma i fråga för lärlingsutbildning i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om upphandling av utbildning för arbetslösa, 4. att med avslag på regeringens förslag om höjning av utbildningsbidraget till doktorander beslutar om inrättande av doktorandtjänster i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att med avslag på regeringens förslag om höjning av vuxenstudiestödet hos regeringen hemställer om en översyn av studiestödsreglerna i enlighet med vad som i motionen anförts. PER () () () () () () () () () minab/gotab 78580 1984