mot · G7022500 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. hade 1 544 000 invånare. har antalet invånare ökat med 6 580 personer. Länet är därmed den region som har haft den största befolkningsökningen. är inte någon enhetlig näringspolitisk region. Länet rymmer alla typer av kommuner, alltifrån storstadscentra, typiska förorter till ren glesbygd. Några kommuner har problem typiska för en normal svensk landsortskommun. Vissa delar av är ren glesbygd med alla dess signifikanta svårigheter. Länet rymmer en skärgård som i många stycken mera liknar typisk svensk glesbygd än vad vi normalt förknippar med . Den mycket varierande bebyggelsebild som uppvisar kräver att länets behov uppmärksammas såväl inom ramen för regionalpolitiken med dess stöd till glesbygd som inom de program för trafikinvesteringar och administrationsbyggnader som mera hänför sig till som storstad och landets huvudstad. Investeringar i uppfattas ofta som konkurrerande med övriga delar av landet. Det är viktigt att komma ihåg att som en näringspolitisk enhet mera måste ses som ett alternativ till industriella näringspolitiska och administrativa centra i , kanske i första hand i tävlan med . Det är viktigt att i hela landets intresse ges tillfälle att utveckla sin roll som huvudstadsfunktion. Det är av intresse för hela att kan erbjuda en kulturell, ekonomisk och administrativ miljö som kan mäta sig med övriga . Det är inte alltid som en annan svensk kommun är alternativet till lokalisering i . Det kan lika ofta vara fråga om att välja mellan eller någon annan storstad i . Med en snabbt fortgående internationalisering av näringsliv och utbildning kommer en sådan jämförelse att bli allt viktigare. måste med andra ord få goda möjligheter att fylla sin funktion som landets huvudstad. har naturligen ett antal stora fördelar som lokaliseringsort. Där finns närhet till en stor marknad, där finns högskolor och där finns just funktionen som landets huvudstad; bl. a. därför är lokaliseringsort för en rad huvudkontor. Goda flygförbindelser och en välutbildad arbetskraft tillhör också regionens fördelar liksom väl diversifierade utbildningslinjer inom skolsystemets alla nivåer. Till nackdelarna räknas främst höga mark-, lokal- och lönekostnader samt brist på industriarbetare. I intervjuer med näringslivsföreträdare brukar som nackdelar också nämnas en besvärlig bostadsmarknad, stor personalomsättning och hög sjukfrånvaro. Funktionen som huvudstad kräver att det är lätt att ta sig till och från från övriga delar av landet. Genom inrikesflygets utflyttning till har den reguljära flygverksamheten samlats till en flygplats. Inrikesflygets utveckling på har hitintills varit gynnsam. Det är rimligt att räkna med en fortsatt snabb utveckling för trafikflyget. Det är inte nödvändigt att nu låsa sig för var andra flygplats skall vara belägen. Men det är viktigt att nödvändiga markreservationer görs . Det eventuellt ytterligare utredningsarbete som måste till för att ge underlag för beslut om andra flygplats bör därför drivas målmedvetet. I avvaktan på ett beslut bör inte något av de alternativ som varit aktuella, eller en flygplats söder om , uteslutas. Vid utflyttningen av inrikesflyget till förutsatte att markförbindelserna mellan och skulle förbättras. planering har förutsatt att detta skulle ske genom att nuvarande E4-an färdigställdes genom att Essingeleden fick sin förlängning genom med anknytning vid en punkt i höjd med , den s. k. Arlandaleden. Det stora trafikarbete som vägnätet i centrala delar skall klara av förutsätter mycket stora väginvesteringar i området' . Förutom Arlandaleden krävs stora investeringar i den s. k. , som syftar till att förbättra trafikmiljön i . Denna trafikled har också betydelse för den genomgående trafiken från söderg norrut mot . Även den nuvarande sträckningen av väg E3 norrut kräver förbättrad framkomlighet. Främst gäller detta trafikföringen vid . Alla dessa tre investeringar kräver en omfattande medelstilldelning, sammantaget mellan en halv och . Investeringarna är inte enbart av lokalt regionalt intresse för utan har stor betydelse för den genomgående trafiken samt för snabbare trafikföring från till . Förutsättningarna för fjärr- och närtrafik på järnvägsnätet kommer att förbättras väsentligt i takt med att de investeringar som ingår i den nya överenskommelsen mellan staten och genomförs. Det är viktigt att utbyggnadsprogrammet verkställs i så snabb takt som är möjligt. Järnvägstrafiken har ökat mycket kraftigt och är i rusningstid mycket hårt belastad. Både för resenärer till och från andra delar av landet och för lokaltågsresenärer är det viktigt att förhållandena på förbättras. Resande med lokaltåg bör ges ett från fjärrtågstrafikanterna skilt plattforms- och gångsystem. Det byggnadsutrymme sorn kan skapas genom en överdäckning av stora delar av bangården vid bör tas till vara. Detta torde i första hand vara en fråga för , men staten bör genom SJ aktivt medverka till en rationell och arkitektoniskt intressant lösning. En överdäckning kan bli en förnämlig knutpunkt för i första hand busstrafiken från förorter. En terminal för trafiken med veckoslutsbussar kan också lokaliseras hit. Över huvud taget bör man sträva efter att vid knyta samman så mycket som möjligt av trafiknätet och de olika trafikslagen. Högskola, forskning, industri är ett viktigt högskolecentrum. I finns utbildning för de flesta discipliner. En av fördelar som lokaliseringsort är just tillgången till välutbildad arbetskraft. För att regionen till fullo skall kunna nyttiggöra sig hela det utbildningsutbud som erbjuds i är det viktigt att utbildningsanstalter och näringsliv har goda och många kontaktytor. I långa stycken torde förekomma ett fruktbart informationsutbyte mellan högskola och tekniskt avancerad industri. Icke förty torde det vara möjligt att ytterligare befästa intresset för kontakter mellan högskola och industri. Ansvaret för att sådana kontakter kommer till stånd måste i första hand åvila samhällets institutioner och i förstone högskolan själv. Vi menar att det är viktigt för näringslivets utveckling i att högskolorna i känner ett stort ansvar för att informationsutbytet mellan näringsliv och högskola fungerar tillfredsställande. I intervjuer med större företag i som genomfört framgår att en tredjedel av företagen är missnöjd med sina teleförbindelser. Dessa drabbas av överbelastningar och andra störningar. Även om nu genomför ett mycket ambitiöst och omfattande investeringsprogram är det givetvis otillfredsställande om företag redovisar svårigheter med teleförbindelser. Informationsflödet via telenätet okar i rask takt. Investeringar i telenätet torde därmed vara den viktigaste förbättringen i regionens infrastruktur. Brist på investeringsmedel, byråkratiska trögheter eller monopolsituation får inte bidra till att åtgärder för att hjälpa upp redovisade brister fördröjs. De begränsningar i beskattningsrätten av juridiska personer som tidigare genomförts har medfört ett stort inkomstbortfall för kommunerna i Någon kompensation för detta skattebortfall har inte utgått. Det nuvarande skatteutjämningssystemet för kommunerna bidrar inte heller till att underlätta för . Regeringen har föraviserat att den kommunala beskattningen av juridiska personer skall avskaffas. Det finns goda skattepolitiska skäl för en sådan åtgärd. Men det är viktigt att notera att åtgärden skulle drabba hårdare än många andra delar av landet. Därför måste ett sådant beslut åtföljas av en reformering av det nu gällande skatteutjämningssystemet. har i och för sig ett gott skatteunderlag och många kommuner redovisar en, jämfört med andra delar av landet, låg utdebitering. Såsom angivits inledningsvis representerar dock ett tvärsnitt av riket i övrigt och några av regionens kommuner redovisar ett svagt skatteunderlag. Vi förutsätter därför att en av skattepolitiska skäl motiverad ändring i företagsbeskattningen åtföljs av studier som visar hur en förändring av kommunalskattereglerna påverkar olika regioner och typer av kommuner. Det är viktigt att en sådan åtgärd inte tvingar fram kraftiga skattehöjningar i . Skulle sådana effekter uppstå måste de motverkas genom en omfördelning av skatteutjämningsbidragen. Risken är annars att kommuner, där medelåldern successivt blir allt högre, exempelvis , och , hamnar i en kommunalekonomiskt ohållbar situation. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs* att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om trafikinvesteringar i . () () * Se även motionerna 1983/84:25012502.