mot · G7022498 · 1984-01-25 00:00:00 — och graderade rösträtten i aktiebolag, m. m. Koncentrations- och centraliseringstendenserna är starka inom den svenska ekonomin. Därför måste förmögenhets- och maktkoncentrationen i näringslivet ständigt bevakas och motverkas genom åtgärder från samhällets sida. Restriktioner mot koncentrationsutveckling med fusionskontroll och förbud mot olika former av konkurrensbegränsande förfaranden har genomförts under regeringen genom den nya konkurrenslag som beslutades av 1982 och som trätt i kraft . Därför är det ännu för tidigt att värdera konsekvenserna av denna lagstiftning. Den andra huvudlinjen i kampen mot koncentrationsutvecklingen inom den privata sektorn som här behandlas, är att skapa goda förutsättningar för de mindre och medelstora företagen. Dessa företag spelar en mycket betydelsefull roll i det svenska näringslivet. av antalet företag har mindre än 100 anställda och ungefär en tredjedel av sysselsättningen finns inom dessa företag. I vissa regioner har de rena småföretagen en ännu större andel av industrisysselsättningen. På mindre orter betyder de mindre och medelstora företagen hela skillnaden mellan en arbetsmarknad med valmöjligheter för löntagarna inom industri och service och en arbetsmarknad utan valmöjligheter. Den viktigaste åtgärden för att främja decentralisering av näringslivet är alltså att ge de mindre och medelstora företagen goda arbetsmöjligheter. Det är därför av grundläggande betydelse att den småföretagspolitik som inleddes fullföljs också efter regeringsskiftet. Dessa frågor tas upp i andra motioner från till årets . Här skall främst två problemområden tas upp med direkt anknytning till koncentrationsutvecklingen i samhällets ekonomiska liv. Det gäller utvecklingen av aktieägandet och därav följande förskjutningar i makt och förmögenhet. Det andra området gäller de utlandsägda företagen i . Hushållens ägande av aktier (i börsnoterade företag) är alltså mycket ojämnt fördelat. Trots att de skattesubventionerade aktiesparfonderna har vunnit stora framgångar har hushållens aktieägande minskat väsentligt. Det är främst småsparare som har gjort sig av med aktieposter, medan större aktieägare i stort sett behållit sin andel. Enligt har ägandefördelningen haft följande utveckling : (bolag, stiftelser) x) ingår aktiefonderna i övriga institutioner. I gruppen övriga institutioner är det särskilt anmärkningsvärt att börsföretagen själva har blivit allt större aktieägare. 1982 beräknas börsnoterade bolag (exkl. investmentbolag) äga av börsvärdet. har denna utveckling fortsatt. Enligt vissa beräkningar har hushållens direkta ägande minskat ytterligare till av börsvärdet. Övriga är kollektivt ägt av olika institutionella ägare. En lista på de femton största aktieägarna innehåller i stort sett enbart institutionella ägare investmentbolag, försäkringsbolag m. : , , , (inkl. Beijer) AP-fonden, Investor, , Industrivärden, Providentia, SEB-aktiefonder, Sparbankernas aktiefonder, Cementgjuteriet, ASEA, , (). Ägandekoncentrationen avspeglar också koncentrationen av makt. Denna är dock ännu mer uttalad, dels genom att samma personer/ gruppering kontrollerar flera olika kollektiva ägare, dels genom systemet med graderad rösträtt, dels genom att många ägare inte utövar sin möjlighet till ägarinflytande. I detta sammanhang är den graderade rösträtten på aktier intressant. är det förbjudet att ge ut aktier med mer än tio röster. De bolag som före detta år hade ännu mer röststarka aktier fick dock behålla denna möjlighet. Det innebär att det finns sex företag på börsen som har aktier med 1 000 röster, nämligen Alfa , , , Holmens Bruk, SKF och . Möjligheten att ge ut aktier med tio röster utnyttjas dock flitigt. (1963) hade av de börsnoterade företagen graderad rösträtt. 1981 hade utnyttjat denna möjlighet. I stort sett alla företag som introducerades på börsen har aktier med olika röstvärde. Huvudmotivet till att har accepterat systemet med graderad rösträtt har varit att ge företagen möjlighet att dra till sig ut ländskt kapital utan att komma i konflikt med reglerna för utländska förvärv av egendom. Ett annat motiv för graderad rösträtt kan vara möjligheten för familjeföretag att utöka aktiekapitalet genom nya ägare utan att företagets ursprungliga ägare förlorar inflytandet. Det är självfallet ett starkt motiv för bibehållen graderad rösträtt i det sammanhanget. Enligt vår mening är nuvarande ordning med graderad rösträtt i aktiebolag inte tillfredsställande. Därför bör regeringen få i uppdrag att utreda och lägga förslag till en ny lagstiftning där den graderade rösträtten avskaffas för nyutgivna aktier i börsnoterade bolag. Denna lagändring bör i första hand gälla börsnoterade företag. Mindre och medelstora familjeföretag bör undantas från denna huvudregel. Den exceptionellt snabba och stora uppgången i börskurserna har inneburit en betydande förmögenhetskoncentration i det svenska samhället . Till följd av den snabba kursstegringen på aktier, som varit koncentrerade på ett fåtal händer, har förmögenhetsutvecklingen ändrat karaktär främst . Enligt beräkningar av har den rikaste procenten hushåll ökat sin andel av de totala förmögenheterna, främst då den allra rikaste tusendelen hushåll. har bankmedlen urholkats genom inflationen. Mot denna bakgrund finns det anledning att särskilt utreda utvecklingen av förmögenhetskoncentrationen i aktier och den därav följande maktförskjutningen i näringslivet. har de transnationella företagen (TNF) haft ungefär dubbelt så hög tillväxttakt i som ekonomin i övrigt. Genom att verksamheten är förlagd till flera olika länder kan verksamheten i viss mån anpassas till vad som för tillfället är lämpligast i fråga om t.ex. lokalisering av tillverkning och forskning, resultatredovisning etc. Inom har pågått arbete för att utarbeta en uppförandekod för multinationella och transnationella företag dock utan att härigenom kunna sätta kraft bakom orden för företag som inte följer koden. Lagstiftningen om kontroll av utländska förvärv av svenska företag kan användas som ett instrument för att förhindra oönskat inflytande över svenska företag från internationella bolag. Även konkurrenslagens regler om fusionskontroll kan användas för att förhindra oönskad dominans från ett utlandsägt företag över en svensk marknad. köpte utländska intressen aktier på börsen i stor omfattning. Det är viktigt att statsmakterna följer denna utveckling utifrån gällande lagstiftning. Ett särskilt problem för samhället är att resultatredovisningen i ett TNF kan anpassas utifrån skattelagstiftningen i olika länder. Ett instrument för att möjliggöra kontroll av internredovisningen skulle vara offentliga revi sorer i transnationella företag. gjorda erfarenheter visar att denna möjlighet bör prövas . De transnationella företagens betydelse i världsekonomin ökar alltmer. Detta visas bl. a. av att nära hälften av hela världshandeln sker inom sådana företag, mellan olika enheter i samma koncern. Detta kan leda till att det internationella handelssystemet försvagas. bör ta initiativ till internationella studier och samverkan inom ramen för FN-systemet för att begränsa de stora bolagens påverkan på världshandeln. Mot bakgrund av det anförda hemställs* 1. att hos regeringen begär förslag om avskaffande av den graderade rösträtten med undantag för familjeföretag i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om offentliga revisorer i transnationella företag i enlighet med vad som anförts i motionen. () P.-O. () * Se även motion 1983/84:2499.