ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702809 · 1984-01-20 00:00:00 — Anordnande vid av påbyggnadsutbildning i bioteknik Vid håller man på att färdigställa moderna lokaler för mikrobiologin. har också fått forskningsanslag av inom biokemi. UHÄ har insett att är i behov av en kompetensutbyggnad på grundnivån inom bioteknik för att sörja för forskarrekrytering och en god utveckling av den biotekniska forskningen. Därför föreslår UHÄ i sin anslagsframställning att även skall få en påbyggnadslinje i bioteknik. Detta avstyrks dock av regeringen som därmed förhindrar en genomtänkt nysatsning. För att garantera forskarrekrytering och en tillräcklig kompetens inom bioteknikområdet är det en tvingande nödvändighet att även får en påbyggnadsutbildning i bioteknik om 40 p. fr. o. m. 1984/85. I annat fall riskerar bioteknikområdet att ohjälpligt hamna på efterkälken inom den norra regionen. bör därför anvisa medel för en bioteknikutbildning även till . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inrättandet av en påbyggnadslinje, biotekniklinjen, om 40 poäng vid i från , 2. att med ändring i proposition 1983/84:100 bil. Utbildning för tekniska yrken anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk)
mot · G702810 · 1984-01-19 00:00:00 — Tjänstekonstruktion för studie- och yrkesorientering i skolväsendet m. m. 1983/84:86) Proposition 1983/84:86 överensstämmer i allt väsentligt med utbildningsutskottets betänkande 1982/83:16 om tjänstekonstruktionen m.m. för studie- och yrkesorientering i och gymnasieskolan. En ingående behandling i utskottet ledde till att de krav som vpk ställde i en motion i huvudsak tillgodosågs. På en punkt är det dock nödvändigt att klargöra regeringsförslagets innebörd. Det gäller reglerandet av syotjänster inom den kommunala uppföljningsverksamheten och SS A-rådens verksamhet. För att upprätthålla en god kvalitet inom dessa verksamheter är det viktigt att de regelrätta utbildningsinslagen får en framskjuten position i t. ex. de långsiktiga individuella planer som här gäller. Detta uttrycks också av föredragande statsråd i proposition 1982/83:100 på följande vis: Målet skall vara att så snart det finns möjlighet slussa över ungdomarna till reguljär utbildning eller stadigvarande arbete. Möjligheten att slussa över ungdomarna till reguljär utbildning är i dagens arbetsmarknadspolitiska läge större än att slussa över dem till stadigvarande arbete. Mot bakgrund av detta och att det är viktigt att ge alla ungdomar en god utbildningsstandard, oavsett om de går på reguljär gymnasielinje, gymnasial lärlingsutbildning eller i ungdomsuppföljning, är det naturligt att syokonsulenter verksamma inom ungdomsuppföljning och SSA-verksamhet knyts till gymnasieskolan. Deras tjänster bör därmed också vara statligt reglerade. I samband med denna nära anknytning till skolan är det också nödvändigt att det klargörs i vilka ämnesavsnitt, där syo-moment ingår, som syokonsulenterna får behörighet att undervisa. Under hänvisning till det anförda föreslås 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt reglerade tjänster för studie- och yrkesorientering, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om syokonsulenters behörighet att undervisa. (vpk) (vpk)
mot · G702811 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. I budgetpropositionen återkommer föredragande statsrådet med budgetnedskärningar till läkarutbildningen i . Man hänvisar till proposition 1983/84:40 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. Denna proposition är ännu ej färdigbehandlad i utbildningsutskottet. Beträffande läkarlinjen vid i har vi i motion 1983/84:138 yrkat avslag på regeringens förslag. I enlighet med vad vi anför i denna motion om läkarutbildning, kan vi inte biträda budgetpropositionens förslag om en minskad medelstilldelning om . till läkarlinjen i . Med hänvisning till det anförda föreslås att med ändring i proposition 1983/84:100, bil. Utbildning för vårdyrken, anvisar ett med . (vpk) MARGÖ (vpk) INGA (vpk)
mot · G702812 · 1984-01-19 00:00:00 — Det är endast i de nordiska länderna och i ett fåtal andra länder som skolplikten inträder det kalenderår barnen fyller . I de flesta länder inträder den då barnen är fem eller . Av de 202 länder i världen som finns medtagna i statistik beträffande skolpliktsåldern och skolstart (STATISTICAL YEARBOOK 1981) är det bara 43 som låter barnen vänta med skolstarten till . Av de 42 länder som där räknas som utvecklade är det endast 11 som låter barnen vänta till och av de 160 redovisade utvecklingsländerna bara 32. Den allra vanligaste åldern för skolpliktens inträdande är . Det finns flera skäl för en tidigare skolstart. Däremot är det svårt att hitta skäl emot. En tidigare skolstart skulle bättre ta till vara den tid i barnens utveckling då de är särskilt receptiva och motiverade. Eftersom många barn vistats på daghem är mottagligheten för och behovet av andra impulser än de som ryms i leken sannolikt större. En rätt anpassad skolmiljö skulle erbjuda de krav som flertalet barn är vuxna och som är en förutsättning för att deras receptivitet skall komma till sin rätt. En administrativ förändring i stil med den som här behandlas skulle också medföra andra pedagogiska fördelar. De personalresurser som satsas på sexåringar i förskolan skulle kunna utnyttjas . Mindre klasstorlek, ökat stöd för enskilda elever etc. skulle kunna åstadkommas. Därigenom skulle den bekymmersamma situation som på många håll råder kunna förbättras. En god skolstart är betydelsefull för den fortsatta skolgången. I pågår f. n. arbete med s. k. frizoner för verksamhet. Enligt vår mening bör i det sammanhanget möjlighet ges för de kommuner som så önskar att starta försöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som möjliggör för kommunerna att ta initiativ till försöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder.
mot · G702813 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:813 Det finns en grupp invandrare, vars utbildningsbehov inte har varit uppmärksammade. Det gäller ungdomar som har invandrat till tillsammans med sina föräldrar och på grund av bl. a. språksvårigheter misslyckats i sin skolgång. Det är inte ovanligt att dessa ungdomar har fått flytta mellan länderna. Av olika anledningar har de slutat skolgången . Folkhögskolan vore en utmärkt lösning på deras utbildningsbehov. Det finns emellertid formella hinder som t. ex. åldersbestämmelser i folkhögskoleförordningen och frågan om studiestöd. Det bästa vore en skräddarsydd folkhögskolekurs med inriktning på fortsatta studier och yrkeslivet. Eftersom det gäller ungdomar som är skolpliktiga måste dispensförfarande tillämpas. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att regeringen låter utreda frågan om inrättandet av folkhögskolekurser för invandrarungdomar.
mot · G702815 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Avskaffande av graderade betyg i lärarutbildningen Lärarkandidater och utbildningsledare i har fört en envis och ojämn kamp mot graderade betyg i utbildningen. Med litet god vilja kan beslutet om avskaffande av graderade betyg i lärarskicklighet ses som ett steg på vägen. Det naturliga andra steget är då att ta bort graderingen av betyg i ämnesteori likaså. Det finns skäl för att fatta ett sådant beslut , alltså före ett eventuellt förslag om en total lärarutbildningsreform. Många lärarutbildare vittnar om de stora och akuta nackdelar som riksdagsbeslutet har fört med sig. Metodikämnets ställning har försvagats. En obalans mellan teori och praktik har uppstått. Den nya betygsättningen fick olika tolkning/tillämpning vid olika högskolor. Lärarutbildningen har fått ett betygssystem som går tvärtemot intentionerna i läroplan. Nuvarande betygssystem är till nackdel också vid samläsning för studerande vid låg/mellan-, förskollärar- och fritidspedagoglinjerna, eftersom två olika bedömningssystem måste tillämpas i en och samma klass. Syftet är naturligtvis att få till stånd en kvalitetshöjning i lärarutbildningen genom en rättvis och tidsenlig bedömning av de studerandes resultat. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffande av de graderade betygen i ämnesteori i lärarutbildningen. () ()
mot · G702816 · 1984-01-19 00:00:00 — 1983/84 816-824 har den största andelen grusvägar i landet procentuellt sett om man utgår från vägar som trafikeras av minst 125 fordon . av vägarna har beläggning och det är under riksgenomsnittet. på har, vid en inventering av de grusvägar som finns kvar, gjort den bedömningen att det skulle vara direkt lönsamt att belägga av dessa. Man kan konstatera att tidigare blivit missgynnat vid fördelningen av driftsanslagen från . En anledning till det eftersatta underhållet är att det är de län som är hårt trafikerade som kommer i första hand när pengarna skall fördelas. Och är ett län med mindre trafik än andra. Däremot är våra grusvägar mer trafikerade med tung trafik än grusvägarna i andra län. Dessutom har vi speciella förhållanden i form av dyrare underhåll. Detta beror dels på dålig bärighet, dels på den mycket stora sommartrafiken som kräver mer saltning på grund av att vi använder kalkstensgrus som ger mycket damm. Tillgången på grus är begränsad, fyndigheterna är små och täkterna grunda. Naturen är känslig för ingrepp och fornminnena medför andra speciella problem. Sist men inte minst har vi en förhållandevis mycket lång barmarkstid i fuktigt klimat. Situationen kan belysas med att har väg där totalvikten är begränsad till per fordon. Detta är en helt oacceptabel situation för att lantbruk och övrigt näringsliv skall kunna fungera. Enbart en traktor väger mellan tre och . Den dåliga vägstandarden medför dessutom en ökad energiåtgång och högre fordonskostnader för både samhället och den enskilde. Det är alltså nödvändigt att prioriterar anslagen så att en förbättring av trafiksituationen på de gotländska grusvägarna kommer till stånd. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande vägsituationen på de gotländska grusvägarna. 1 1983/84.3 sami.
mot · G702817 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:817 m. fl. beslutade att bifalla regeringens förslag innebärande betydande förbättringar av lokaltågtrafiken i . Beslutet grundade sig på den överenskommelse som staten, SJ och träffat om utbyggd lokaltågtrafik och en lösning av SJ:s kapacitetsproblem för den långväga person- och godstrafiken . En viss utökning av trafiken på Södertäljependeln liksom förbättringar vid stationerna och Östertälje förutsätts ske . Det gäller stationshus, plattformar och gångramper. Tyvärr finns inte Södra med bland de stationer som skall rustas upp trots ett väl dokumenterat behov av upprustning och förbättringar. Ett förslag om ett uttalande från om att även Södra skulle tas med bland de objekt som skulle bli föremål för upprustning avslogs med hänvisning bl. a. till att frågan får prövas av SJ i samband med fortlöpande investeringsplanering. och dess trafikutskott har ställt sig positiva så till vida att man uttalat att de dåliga förhållandena skulle beaktas och i princip instämt i förslagen om upprustning av Södra. Inte heller i regeringens budgetförslag /85 finns några konkreta förslag och det ger anledning till oro mot bakgrund av det stora behov av nödvändiga förbättringar som föreligger. Framför allt är det behovet av handikappanpassning och ökad säkerhet som behöver tillgodoses. Även i övrigt behöver mycket göras för att öka bekvämligheten och trivseln bl. a. för barnfamiljer och åldringar. Det gäller t. ex. bättre regn- och vindskydd genom en förlängning av plattformstaken, särskilt vid plattform 3, där nästan all lokaltrafik sker, sittplatserna i väntsalen, ett rökfritt utrymme, möjligheten till förtäring vid väntan på tåg, bussar och taxi. Bortsett från vissa arbeten i samband med spåromläggningar o.d. samt årliga reparations- och underhållsarbeten har det gjorts väldigt litet i fråga om förbättringar för trafikanterna. Många människor varken kan eller vågar använda sig av kollektivtrafiken från och till Södra på grund av de brister som finns. Det är till men för en väl fungerande trafikservice, för miljön, för kommun och dess invånare. Om inte en ordentlig upprustning kommer till stånd föreligger risk för att detta även kan tas som intäkt för förslag om att planerad dubbelspårsutbyggnad från söderut skall ges en linjesträckning Vi vill inte tro att påståendena om sådana planer är det som gjort det så omöjligt att komma till beslut. Det borde , efter många års positiva uttalanden och principiella instämmanden från SJ, SL och statsmakternas sida, vara möjligt att snabbt få fram ett förslag till en ombyggnad och upprustning av järnvägsstationen . Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att en omfattande upprustning av bör komma till stånd och hemställer till regeringen om förslag härom. () ()
mot · G702818 · 1984-01-20 00:00:00 — Tredje vice talman av korsbandsporto portohöjningar har i flertalet fall varit måttliga. Men i ett avseende har portohöjningen varit våldsam. Korsbandsportot avskaffades för inrikes försändelser. Följderna har blivit orimliga. Den som t. ex. vill sända exemplar av en dags- eller veckotidning får bereda sig på en prischock. Ett ordinärt exemplar av en större morgontidning kostar . i lösnummer, men portot inom och blir . Om tidningen sänds till tillämpas korsbandsporto, dvs. Korsbandsportot slopades för att underlätta postbehandlingen av breven. anser att allmänheten kompenseras genom rabattfrimärken som då och då ges ut och inte är tidsbegränsade. Men då förutsätts att kunderna noga sparar på dessa märken, och det blir ändå dyrt, jämfört med den tid då korsbandsportot existerade. Dessutom haltar jämförelsen. Inför jul- och nyårshelgen 1983-84 utgavs ett specialmärke för jul- och nyårskort till ett nedsatt pris, men försändelsen fick inte vara tyngre än . Så lätt är ingen tidning, tidskrift eller bok. Posten tycks utan alltför stort besvär klara av att sortera och dela ut försändelser med märket Lördagsutdelning. Då borde det vara genomförbart att införa ett speciellt korsbandsmärke som kunde klistras på försändelser som inte innehåller personliga meddelanden. var det ganska vanligt att postverkets kunder mellan sig sände tidningar, tidskrifter och böcker. Den som flyttat från sin hemort var glad att få enstaka exemplar av ortstidningen. Likaså var det vanligt att ett par personer delade på en veckotidning och för det låga korsbandsportot regelbundet eller sporadiskt översände tidskriftsnummer. Jag anser att postens nuvarande bestämmelser för korsband är orimliga och kundovänliga. Med anledning härav hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett korsbandsporto, avsevärt lägre än vanligt brevporto, bör återinföras i och .
mot · G702819 · 1984-01-19 00:00:00 — Den moderna utformningen av bussar med mycket stora glasade partier har minskat passagerarnas säkerhet. Speciellt tycks turistbussar och långfärdsbussar ha fått en extrem utformning, där passagerarnas siktmöjlighet satts före trafiksäkerheten. I har under innevarande vinter fyra busspassagerare omkommit i trafikolyckor, sedan samtliga kastats ut genom fönstren. Dödsfallen har inträffat vid två olyckor i extrem halka. En häftig inbromsning eller en kollision torde dock under olyckliga omständigheter utsätta busspassagerarna för stor fara även under normala vägförhållanden. är det i lag på att personbilsförare och passagerare i bilarnas framsäten skall använda bilbälte. I baksätet skall också enligt lag finnas bilbälten, men passagerarna får själva avgöra om de skall användas. All trafikinformation varnar dock för att skaderisken för passagerare i baksätet är stor, varför alla som färdas i en personbil uppmanas använda bilbälte. Det synes som om busspassagerarnas säkerhet inte beaktas av lagstiftare och institutioner för trafiksäkerhet. Bussarna är bara i undantagsfall utrustade med säkerhetsbälten, trots den skaderisk som uppenbarligen råder för passagerarna speciellt på de främre platserna. För att förbättra busspassagerarnas säkerhet torde en utvidgad lagstiftning vara nödvändig. Lagen torde lämpligen utformas i överensstämmelse med vad som gäller för personbilarnas baksäten. Sätena skall alltså förses med säkerhetsbälten, men det bör ankomma på vederbörande resenär om de skall användas. Huruvida bältena skall vara av trepunktstyp som i personbilar eller det enklare midjebältet, som används i våra flygplan, bör bli föremål för en teknisk utredning. Det kan också övervägas om endast främre delen av bussen skall förses med bälten. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten att lagstifta om säkerhetsbälten i bussar.
mot · G702820 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. kommun omfattar öarna i väster om och är - frånsett - den enda kommunen i riket som inte har fast landförbindelse. Bebyggelsen i kommunen är lokaliserad till tätorter på tio öar, utspridda över ett relativt stort vattenområde. Bland kommuner är i detta avseende att betrakta som unik. - , (kommuncentrum) och Hälso - är inbördes sammanbundna med broar. Mellan och () finns statlig bilfärjeförbindelse liksom mellan och . Norr om huvudöarna ligger , och . Övriga bebodda öar är (bilfärjeförbindelse med ), och Kalvsund. Ett brosystem som skulle sammanbinda öarna i kommun är planerat och finns hos då det fanns med i planering. fick i proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m. m. regeringens uppdrag att utreda möjligheterna till besparingar i färjetrafiken, bl. a. genom att bygga nya broar. Utredningen visade att det fanns ett antal projekt där det var lönsamt att ersätta färjetrafiken med bro. En del av dessa broar har kommit till stånd. a. har bron till färdigställts och invigts . Även broarna inom kommun borde bli lönsamma. Färjetrafiken drar f. n. en kostnad som ligger på mer än 25 milj. kr. Då är inte inräknat vad restid och annat kostar kommunens invånare. kommun håller på att utreda detta, och resultatet av utredningen är att vänta . Broar inom , som planen kallades var stor och omfattande. Det borde därför vara möjligt att byggandet sker i etapper så att kostnaden slås ut och prioriteras så att de broar som är mest lönsamma och angelägna först kommer till utförande. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att bygga broar inom kommun i etapper. () ()
mot · G702821 · 1984-01-19 00:00:00 — och att gå mot rött ljus En viktig grundsats för lagstiftningen är att lagar och bestämmelser skall vara förankrade i det allmänna rättsmedvetandet. Enligt gällande lagstiftning är det förknippat med straffsanktion att gå mot rött ljus. Straffet är böter. Trots dessa bestämmelser är överträdelserna många och utan att hänvisa till vetenskapliga undersökningar framstår det som helt uppenbart att enbart en liten del av befolkningen följer bestämmelsen i fråga. Polisens möjligheter att övervaka nämnda bestämmelse är också mycket begränsade. Och det framstår som helt orealistiskt att vid sidan av de prioriterade områdena t. ex. narkotika och våldsbekämpningen också lägga till förbudet att gå mot rött ljus. Det är helt otillfredsställande att ha lagar som inte efterlevs. De unga måste få en mycket märklig inställning till lagar och bestämmelser när de i undervisningen får klart för sig att det är straffbelagt att gå mot rött ljus, som de sedan i det praktiska livet upplever att nästan varje gångtrafikant bryter mot denna bestämmelse. Barnen kan då få den uppfattningen att det inte heller på andra områden är nödvändigt att följa lagarna. Eftersom en så stor del av medborgarna bryter mot nämnda bestämmelse, och eftersom det framstår som orimligt att ur brottsförebyggande synpunkt prioritera denna fråga bör i stället konsekvensen bli att upphäver den särskilda straffsanktionen för överträdelse av förbudet att gå mot rött ljus. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande bestämmelser innebärande ett upphävande av den särskilda straffsanktionen för överträdelse av förbudet att gå mot rött ljus och att förbudet ändras till rekommendation.
mot · G702822 · 1984-01-19 00:00:00 — Ökat ekonomiskt stöd till betydelse som turistled är oomtvistad. blå band är en pålitlig attraktion bland såväl in- som utländska båtturister. Aktiviteten kring har ökat kraftigt . Antalet besökande turister vid kanalen 1982 slog alla rekord, och årets siffror visar att ca 150000 människor gjort kortare eller längre resor på kanalen . Om man ökar kanalens öppethållande en del skulle man troligtvis kunna fördubbla trafiken på . Detta skulle i sin tur få positiva följder, inte minst för kanalens i och . För sysselsättningen i kanalregionen skulle det kunna betyda ett rejält tillskott. Affärsverksamheten i orter med kanalhamn skulle få ett ordentligt uppsving, något som även gäller hotell, restauranger och servicenäringar. Från statsmakternas sida bör man visa sitt intresse genom att ge besked om på vilka ekonomiska grunder kanalbolaget skall bedriva sin verksamhet i fortsättningen. Det måste satsas rejält, ges medel för ökad marknadsföring utomlands osv. De utredningar som pågår om bör avslutas - det finns redan en hyllmeter arkivalier som innehåller utredningar om kanalen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat ekonomiskt stöd till .
mot · G702824 · 1984-01-19 00:00:00 — Krav på tillstånd för beställningstraflk med alla typer av motorfordon I yrkestrafiklagen (SFS 1979:559) 2 kap. 1 § stadgas att yrkesmässig trafik endast får utövas av den som har trafiktillstånd härtill. 11 kap. 5 § inkluderar lagen beställningstraflk med lättare fordon, dvs. fordon med totalvikt av högst . Sålunda omfattar lagen den budbilsverksamhet som blivit vanligt förekommande inom transportsektorn. Denna relativt nya företeelse har snabbt etablerat sig och branschens struktur och form kan relativt nöjaktigt urskiljas. De i introduktionsstadiet vanligen förekommande budbilsskuttarna, där enbilsägandet var regel, har i stor utsträckning ersatts med större väletablerade flerbilsbolag. har dock en ny form av budservice/åkeriverksamhet gett sig till känna på transportmarknaden, nämligen budservice med hjälp av motorcykel och moped. Mot detta finns i och för sig inget att invända - dessa fordon har säkert sitt berättigande för befordran av lättare gods i tätort men dessa fordonstyper omfattas ej av yrkestrafiklagen. Det finns därför anledning att fästa uppmärksamhet på problemet. Genom att motorcykel- och mopedbudsverksamhet är undantagen från yrkestrafiklagstiftningen omöjliggörs emellertid en effektiv samhällskontroll av branschen. Vidare undslipper utövarna kravet på genomgången företagarutbildning, vilket utgjort en förutsättning för yrkestrafiktillstånd. Vidare bör uppmärksammas att motorcyklar kommit till användning inom taxi. Även om sådan verksamhet kan förväntas få en ringa omfattning i vårt land borde verksamheten omfattas av yrkestrafiklagen. I 1 kap. 2 § anges att tillståndsmyndigheterna genom tillståndsprövning, fortlöpande tillsyn och andra åtgärder skall verka för att en tillfredsställande trafikförsörjning uppnås och att kraven på trafiksäkerhet och arbetsmiljö uppfylls. De skall också tillse att de som har tillstånd till yrkesmässig trafik driver verksamheten enligt gällande bestämmelser. Lagstiftarens intentioner torde inte kunna uppfattas på annat sätt än att dessa krav bäst uppnås om de enskilda transportföretagen får verka under konkurrensförhållanden som är likvärdiga. För att komma till rätta med problemen inom budservicenäringen och den tidigare nämnda taxitrafiken föreslås att all förvärvsmässig trafik, oavsett motorfordonstyp, inlemmas i yrkestrafiklagen. Ett positivt intresse för en sådan åtgärd har också uttalats från seriösa företagare inom budserviceverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller om att regeringen inkommer med förslag om ändring av yrkestrafiklagen så att alla typer av motorfordon inlemmas i nämnda lag. minab/gotab 1984 77614