ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702603 · 1984-01-19 00:00:00 — Antalet nämndemän i tingsrätt Det råder bred enighet om värdet av den lekmannamedverkan som förekommer vid våra domstolar. Lekmännens inflytande betraktas som en garanti för att domstolarnas avgöranden ligger i linje med den allmänna rättsuppfattningen och att allmänhetens förtroende för rättskipningen därigenom upprätthålls. Genom regeringens proposition 1982/83:126 och det därav följande riksdagsbeslutet bröts den politiska enigheten om nämndemännen. Sålunda har tingsrätternas sammansättning fr. o. m. ändrats så att tingsrätten vid huvudförhandling i brottmål är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän i stället för som tidigare med en lagfaren domare och fem nämndemän. fick nämndemännen individuell rösträtt. yrkade avslag på nedskärningen av antalet tjänstgörande nämndemän. Vi framhöll att nämndemannainstitutionen genom sin tradition har inneburit en demokratisering av rättsväsendet och en förstärkning av rättssäkerheten. Enligt vår mening borde inte lekamannainflytandet försvagas utan snarare förstärkas. Minskningen av antalet nämndemän vid huvudförhandlingar i brottmål har inneburit att den enskilde nämndemannens tjänstgöringstillfällen har minskats väsentligt. Detta i sin tur medför svårigheter för nämndemannen att hålla sig å jour med förändringar i lagar och förordningar liksom inom tingsrätten utbildad praxis. Genom att nämndemännen erhållit individuell rösträtt har ansvaret ökat hos den enskilde nämndemannen för de olika domslut som måste fastställas. Detta rimmar illa med svårigheterna att hålla sig underkunnig med förändringar och praxis. Enligt vår uppfattning har nedskärningarna av antalet nämndemän vid tingsrätternas huvudförhandlingar i brottmål redan visat att allsidigheten, bredden och möjligheterna att hålla sig å jour med gällande lagar och praxis försämrats. kan detta innebära att medborgarnas förtroende för rättskipningen rubbas. Vi föreslår därför en återgång till tidigare sammansättning av tingsrätten vid dessa förhandlingar, dvs. med en lagfaren domare och fem nämndemän. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som uttalats i motionen om tingsrätternas sammansättning. HANS () i () () () ()
mot · G702605 · 1984-01-11 00:00:00 — och ändring i lagen om gravrätt m. m. har uppstått uppmärksammade tvister om gravplatser och dessas utsmyckning. De anhöriga har exempelvis blivit vägrade när de velat förse gravvårdar med marmorduvor, och i några fall har man förbjudit uppsättandet av gravvårdar av natursten. Grunden för vägran är formellt att dessa utsmyckningar inte är förenliga med god gravkultur. Tyvärr har det dock visat sig att god gravkultur i vissa fall har fått betyda att utsmyckningen skall stå i överensstämmelse med de tillståndsbeviljande personernas egna personliga estetiska synpunkter. Det är svårt att frigöra sig från misstanken att man i några fall har ambitionen att förvandla gravplatsen till något som i första hand är avsett att vara en parkanläggning. Enligt vår uppfattning bör dock en begravningsplats inte vara en plats där myndigheternas företrädare får utlopp för sina estetiska ambitioner, utan en plats där de anhöriga kan vårda minnet av sina döda. Det är därför utomordentligt angeläget att de anhöriga får möjlighet att anordna gravplatserna så som de själva vill ha dem eller, i förekommande fall, i enlighet med den avlidnes egna önskemål. Många människor reagerar mycket kraftigt, och uppfattar det som djupt stötande, när de förvägras rätten att tillgodose den avlidnes uttryckliga önskemål om gravvårdens utformning. För att rätta till de missförhållanden som råder på vissa håll och för att förhindra framtida övergrepp mot människor som redan befinner sig i en emotionellt pressande situation föreslår vi ett tillägg till 12 § Lag (1963:537) om gravrätt m. m. Det föreslagna tillägget är avsett att utgöra ett nytt andra stycke i paragrafen, att införas mellan första stycket och nuvarande andra stycket. Med god gravkultur avses att gravvårds utseende och beskaffenhet icke får uppfattas som stötande av anhöriga eller av innehavare av närbelägen gravrätt. Därest gravrättsinnehavares önskemål icke är förenligt med föreskrift enligt första stycket skall han beredas möjlighet att erhålla gravrätt inom annan del av gravplatsen när så är möjligt. Inom allmän gravplats skall del av gravplatsen vara tillgänglig för detta ändamål. 1 1983/84. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar ändra lagen (1963:537) om gravrätt m. m. i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G702606 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:606 Rätt för omyndiga att köpa värdepapper Svenska barn kan utan inskränkning köpa godis och annat snask utan särskilt tillstånd av någon. Däremot kan de inte, enligt 9 kap. 1§ och 15 kap. 12 §, utan förälders eller annan förmyndares medgivande köpa aktier, obligationer eller annat värdepapper av gott renommé. Då det är angeläget att barn tidigt lär sig vikten av att spara och att placera sitt sparande så förståndigt som möjligt, bör de medges rätt, över en viss ålder, säg , och upp till ett visst belopp, säg . och utgörande pengar som de på ett eller annat sätt förvärvat - undantagandes arv och gåva - att själva få köpa värdepapper av ovan nämnt slag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av eller tillägg till 9 kap. 1 § och 15 kap. 12 § i .
mot · G702607 · 1984-01-19 00:00:00 — Den nya namnlagen har väckt stark irritation och mött kraftig kritik. Genealogiska föreningens uppfattning uttrycks på följande sätt: Mordet på släktnamnet som förövades genom den nya namnlag som då trädde i kraft har hos allmänheten märkvärdigt nog väckt föga intresse. Ändå innebär den i ett speciellt avseende ett nidingsdåd mot den enskilde medborgarens integritet, mot familjens och släktens gemenskap. I korthet: Efter upprepade riksdagsinitiativ infördes äntligen genom namnlag - alltså nära - ett materiellt rättsskydd eller ensamrätt för alla egenartade släktnamn, dvs. namn som var ägnade att utmärka tillhörighet till viss släkt, flertalet borgerliga, fåtalet adliga. En persons ensamrätt till sitt släktnamn tillhör redan det förgångna. Ingen annan kan visserligen ta namnet på administrativ väg, men genom giftermål-skilsmässa-nytt giftermål och nya barn med nya makar kan ett giftasnamn från det första giftermålet snart nog spridas till en vid krets av helt obesläktade personer. I frihetens och jämlikhetens heliga namn har släktnamnet utplånats ur lagen och ersatts med det neutrala efternamnet, som inte alls behöver ha något med släktskap att göra. Sant är att den gamla lagen behövde fräschas upp och justeras på vissa punkter. Men det hade lätt nog gått att ordna med ändring av vissa otympliga administrativa förfaranden. namnlag var en utmärkt lag, väl genomtänkt och grundad på en stark folktradition. Någon opinion för en genomgripande namnreform fanns inte när en utredning sattes till mindre än . Trots detta har vi nu drabbats av en namnlag som i väsentliga stycken sätter tradition och principer på huvudet, till nackdel både för enskilda och tillämpande myndigheter. Tro inte att GF har varit overksam! Under utredningsarbetets gång och genom sitt remissvar sökte GF - liksom så många andra instanser - påverka utformningen av den nya namnlagen i riktning mot fortsatt hänsyn till individ och släkt, dock förgäves. Men låt oss fördenskull inte ge upp! Låt oss som genealoger var på sin ort och på sitt sätt arbeta för att göra missgreppen i den nya namnlagen till en parentes och snart nog återfå en namnlag som är förankrad i människors rättsuppfattning och släktkänsla! Det är angeläget att namnlagen avskaffas och ersätts av en reviderad upplaga av namnlagen 1963. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till ny namnlag möjligt.
mot · G702609 · 1984-01-19 00:00:00 — Skyldighet för kreditupplysningsföretag att utvidga informationen Enligt kreditupplysningslagen har kreditupplysningsföretag skyldighet att meddela näringsidkare, när soliditetsupplysning begärts på vederbörande. Någon skyldighet föreligger däremot inte att redovisa vem eller vilka som begärt upplysningar. En sådan skyldighet bör enligt min uppfattning åläggas kreditupplysningsföretagen. I kreditupplysningslagen bör därför införas en bestämmelse om att i meddelandet om upplysningens innehåll till den som upplysningen avser också skall ingå uppgift om vem eller vilka som begärt upplysningen. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig författningsändring. Åberopande det anförda hemställs att beslutar att i meddelande om kreditupplysningens innehåll till den som upplysningen avser också skall ingå uppgift om vem som begärt upplysningen.
mot · G702611 · 1984-01-19 00:00:00 — FN:s internationella kvinnokonferens i var av FN proklamerat som det internationella kvinnoåret och det internationella kvinnoårtiondet inleddes. 1985 skall FN därför hålla en kvinnokonferens i där bl. a. resultatet av FN:s arbete för kvinnorna skall utvärderas. Liksom i och i kommer det att anordnas ett forum för icke-statliga organisationer i . På detta forum, där vem som vill och är intresserad av kvinnors liv och villkor kan delta, anordnas föreläsningar, debatter och seminarier i alla ämnen som har anknytning till konferensen. Som en upplysning kan vi nämna att antalet besökare eller deltagare på forum under uppgick till 8000 personer, vilket väl bevisar hur stort intresset är bland världens kvinnor för dessa frågor. De icke-statliga frivilligorganisationerna som har rådgivande status hos Ecosoc stod som anordnare för konferenserna i och och har åtagit sig ansvaret för ett liknande forum i . 58 organisationer har erbjudit sig att arbeta i en särskild planeringskommitté och utsett en styrelse. Dessa organisationer har emellertid inte själva tillräckliga medel för att genomföra ett nytt forum utan måste få ekonomiskt stöd utifrån. Budgeten under var som bl. a. betalade en daglig tidning på konferensen, vilken lästes flitigt även av delegaterna, resor och uppehälle för många kvinnor från u-världen liksom för vissa föreläsare, tolkar och lokalhyra osv. Efter framställan bidrog 1980 genom UD och SIDA med till aktiviteterna på forum. för det forum som skall anordnas i behöver nu återigen stöd och det bör vara naturligt för oss i att lämna ett generöst bidrag till Nairobiforum. Medel härför bör kunna tas från anslag i budget. Med tanke på att kostnaderna med säkerhet blir högre i än i bör en summa motsvarande avsättas. Med stöd av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till ett planerat internationellt forum vid den kommande kvinnokonferensen i .
mot · G702612 · 1984-01-19 00:00:00 — och till enskilda organisationer Det är ingen tvekan om att de flesta svenskar vill hjälpa de fattiga folken. Tveksamheten som dock röjs har sin rot i uppgifterna om att biståndet inte är effektivt. Medlen når inte fram. En stor del av de pengar som budgeten upptar blir reservationer. kunde SID A-chefen konstatera att vi inte har vägar och experter nog för att kanalisera vad som anvisas enligt den s. k. enprocentsregeln. Svenska missionen har bedrivits i vissa . Missionerna kan kartan, geografin, vägarna och etnologin vad beträffar en mängd länder i den s. k. tredje världen. Det är viktigt att de svenska missionerna - kyrkorna och vissa andra hjälporgan - får medel till förfogande. De har kunnandet - de har en skicklig och initierad kår biståndsarbetare och de har unga människor som står redo att göra en insats. Uppräkning av anslaget till missionen Glädjande nog får missionen mer pengar i årets budgetförslag. De enskilda organisationerna får 35 miljoner mer för sin verksamhet. Detta är en riktig satsning. Men den ryckighet som präglat anslagsfördelningen måste betecknas som negativ. Det är angeläget att de kristna organisationerna och de ideella får utfästelser så att deras arbete kan byggas med mer permanent inriktning. Därför bör slå fast att anslaget till de organisationer det här är fråga om skall vara fortsatt högt och målsättningen en successiv ökning. Detta är helt i linje med målsättningen för vårt bistånd att det skall verka effektivt och ge bestående resultat. Missionens biståndsarbete ger sjuk- och hälsovård, social service, undervisning och utbildning som främjar de folks intressen där man arbetar och ger hopp om en ljusare framtid. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid framtida fördelning av det svenska u-landsbiståndet kristna och övriga humanitära organisationer får en ökad andel av det totala biståndet. () ()
mot · G702614 · 1984-01-19 00:00:00 — Barn drabbas hårt i krigssituationer. De får bära den omänskliga börda som vuxna lägger på dem, därför att de själva inte kan lösa sina konflikter på fredlig väg genom samtal och förhandlingar. Barn är verkligen oskyldiga- de orsakar inga krig, men de drabbas hårdare än alla andra av krig. Deras föräldrar kan dödas, de rycks upp från sin miljö, från hem och familj. Ett gripande exempel upplevde jag , när en grupp västsahariska ungdomar besökte . En av dem fann bland ledarna en morbror som hon aldrig träffat förut. Kriget hade skingrat familjen. Hur skall barn kunna skapa den fredliga värld, som tidigare generationer inte lyckats med, om fler och fler av dem utsätts för krigets fasor? Hur skall de över huvud taget kunna skapa en egen framtid med de upplevelser kriget gett dem? Vuxna människor tar inte tillräcklig hänsyn till barnen i vår värld. Gjorde man det skulle man inte vara så snar att ta till militära maktmedel. En verklig omsorg om barnen skulle göra att man försökte lösa konflikter på fredlig väg för att skydda barnen. Jag tror att det är viktigt att vi i freds- och nedrustningsarbetet tar fram mer av barnens situation, belyser effekterna för deras del av krigshandlingar och betonar nödvändigheten av fredliga lösningar av omsorg om barnen och deras framtid. Barn i krigssituationer ger oss så dåligt samvete att jag tror att vi försöker tänka bort dem. Det är viktigt att vi med alla tänkbara medel hjälper barn i krigssituation. En åtgärd vore att inrätta en neutral fredszon för barn. Det finns FN-deklarationer om barnens rätt och om skydd av kvinnor och barn vid väpnade konflikter. Men det är inte tillräckligt med deklarationer. Det behövs ett starkare skydd - en konvention, som t. ex. Röda Korskonventionerna om bl. a. behandling av sårade i krig och om krigsfånges behandling. I inlägg under : s styrelsemöte uttalades bl. a. att ambition måste vara att verka för erkännande av barn som en neutral konfliktfri zon. En neutral fredszon för barn har inspirerats av , Executive Director, och framförts av , och . Innebörden i begreppet är att åtgärder bör vidtas som gör det möjligt för FN och andra internationella eller nationella organisationer att komma in i krigförande länder och där tillförsäkra barnen humanitärt bistånd: It is a call not only to allow entry but also to give säfe conduct and protection to such agencies during war, even providing them with facilities, where necessary, to pass through their territory into the enemys camp to treat enemy children. Alla stater som ansluter sig till en sådan konvention skulle förbinda sig att iaktta vissa minimiregler när det gäller barn i krigförande länder. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1.att uttalar sig för vikten av att i freds- och nedrustningsarbetet understryka omsorgen och skyddet av barn, 2. att hos regeringen begär att verkar för en konvention om neutral fredszon för barn.
mot · G702617 · 1984-01-19 00:00:00 — 1983/84 617-627 Motion 1983/84:617 m. fl. Ökad tillverkning av skyddsmasker En betydelsefull del försvarsbeslut var förstärkningen av befolkningsskyddet. Om detta rådde det full enighet i . En allvarlig brist i befolkningsskyddet har varit och är fortfarande bristen på skyddsutrustning för allmänheten. Endast av den vuxna befolkningen har tillgång till skyddsmasker. För barn mellan finns endast en mycket begränsad tillgång till skyddsjackor med andningsskydd och för de allra minsta barnen saknas helt skyddsutrustning. Serietillverkning av dessa barnskydd beräknas kunna påbörjas först . Målsättningen i försvarsbeslutet i vad det gäller skyddsmasker m. m. var att bristerna skulle vara avhjälpta , också detta en uppenbar risktagning. I årets försvarsproposition skjuts nu tiden för bristtäckning ytterligare 3 till . Vi finner detta otillfredsställande och menar att produktionen av skyddsmasker bör fullföljas enligt försvarsbeslut. Ett fullföljande av de ursprungliga planerna beräknas kosta högst 20 milj. kr. mer än vad som av regeringen föreslås för skyddsmaskproduktion. För att prioritera skyddsmasktillverkningen bör för /85 en omfördelning ske från tilldelade medel för byggande av skyddsrum. I civilförsvarets programplan bör fortsättningsvis det högre beloppet för skyddsmaskproduktion inplaneras. Mot bakgrund av vad ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om skyddsmaskproduktionen. () ()
mot · G702618 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. beslutade om ett högkostnadsskydd som gäller vid inköp av läkemedel och vårdbesök. Beslutet innebär att en patient är befriad från ytterligare kostnad för läkemedel och vårdbesök när man har betalat avgift för 15 inköp eller vårdbesök. För barnfamiljer gäller att inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj får läggas samman. Befrielsen gäller räknat från första inköpet eller besöket. För sjukresor finns däremot inget högkostnadsskydd. Enligt nu gällande bestämmelser utgår ersättning till patienten från sjukförsäkringen i de fall resekostnaderna vid varje besök överstiger . Vid tandvård och rådgivning i födelsekontrollerande syfte utgår ersättning för resekostnader . Grupper med olika handikapp eller sjukdom som kräver upprepade behandlingar eller sjukbesök får betala betydande kostnader för sjukresor . Barnfamiljer där flera familjemedlemmar har handikapp eller sjukdom som kräver regelbunden behandling drabbas extra hårt. Utöver kostnaderna för sjukresor tillkommer den del av sjukvårdskostnaderna som inte omfattas av högkostnadsskyddet. Sammantaget blir det en orimligt tung börda för dessa grupper som redan har en lägre standard än övriga. Därför finns det goda skäl för att införa ett högkostnadsskydd även för sjukresorna. föreslog i sitt betänkande Sjukresor - samordning och förenkling (SOU 1981:35) ett begränsat högkostnadsskydd för patienter med särskilda vårdbehov som kräver regelbundet återkommande behandlingar . Högkostnadsskyddet skulle innebära att dessa patienter inte skulle behöva betala mera än . för sina sjukresor . Införandet av ett högkostnadsskydd för sjukresor är en viktig komplettering till det nuvarande högkostnadsskyddet för vårdbesök och läkemedel. Det är angeläget att ett utvidgat högkostnadsskydd får en sådan utformning att också barnfamiljernas kostnader för sjukresor begränsas. har i sitt slutbetänkande (SOU 1983:14) Barn kostar visat att barnfamiljerna har en pressad ekonomisk situation. Särskilt gäller detta flerbarnsfamiljerna. Ett högkostnadsskydd för sjukresor bör ges en enkel och obyråkratisk utformning som underlättar administrationen av skyddet. bör enligt vår mening begära hos regeringen ett förslag till högkostnadsskydd i nivå med det som presenterades av sjukreseutredningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att förslag läggs fram till högkostnadsskydd för sjukresor. () () () () () i (c)
mot · G702620 · 1984-01-18 00:00:00 — De nuvarande reglerna att änkepensionen skall vara villkorad med ett minst femårigt äktenskap är i och för sig riktiga och förhindrar säkerligen spekulation i många fall. Dock finns fall där det kan vara motiverat med avsteg från dessa regler, bl. a. när ett samboende par varit förhindrade att ingå äktenskap av speciella skäl. Exempel: En man och en kvinna hade bott tillsammans under ett tjugotal år. Genom att mannen var omyndigförklarad, hade de varit förhindrade att ingå äktenskap. Då den nya lagen om förmyndarskap togs av , möjliggjordes för ett stort antal människor att få sin omyndigförklaring upphävd. Så skedde också för mannen i fråga, varefter paret ingick äktenskap. Efter endast avled dock mannen och hustrun stod helt utan försörjningsmöjlighet, eftersom de båda levt på mannens förtidspension. Änkepension kunde inte utgå, eftersom det formella äktenskapet endast varat . I ovan relaterade och liknande fall borde det vara möjligt att göra avsteg från den s. k. femårsregeln, så att änkepension skulle kunna utgå. Eftersom samhället under alla förhållanden är ansvarigt för kvinnans försörjning, antingen genom änkepension eller socialhjälp, torde ett dylikt förfarande ej heller medföra några ökade kostnader för samhället. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer att den aviserade översynen av efterlevandepension överväger att änkepension i särskilda fall skall kunna utgå även om äktenskapet ej varat . () ()
mot · G702621 · 1984-01-17 00:00:00 — m. fl. Den som är sjukförsäkrad som hemmamake har en sjukpenning av . Den är skattefri och inte ATP-grundande. Genom komplettering med frivillig sjukpenningförsäkring (sjukpenningtillägg) kan hemmamake erhålla sammanlagt högst . Inte heller sjukpenningtillägget är beskattat eller ATP-grundande. De nämnda beloppen har gällt då de höjdes från 6 resp. . De nämnda nu giltiga beloppen är självfallet alldeles för små för att fylla någon mer meningsfull funktion. Så är t. ex. . per dag rimligen inte tillräckligt att betala en hemsamarit med, än mindre räcker . Inom föräldraförsäkringen gäller en s. k. garantinivå på . per dag, ett belopp som också borde höjas väsentligt med tanke på penningvärdeförsämringen. Sjukpenningen för hemmamakeförsäkrad borde motsvara beloppet för föräldraförsäkringens garantinivå. har utrett den här aktualiserade frågan och utredningen är nu ute på remiss. Remissbehandlingen kommer att ta och hemmamakesjukpenningen och sjukpenningtillägget har värdemässigt redan urholkats alltför mycket. Vi anser därför att redan nu bör ta ställning till en förbättrad hemmamakeförsäkring. På grund av landets ekonomiska situation kan vi tyvärr inte föreslå en höjning av hemmamakebeloppet till föräldraförsäkringens grundbelopp. Vi anser däremot - i motsats till utredningens majoritet - att hemmamakeförsäkringens . per dag bör kvarstå för att kunna kompletteras med en frivillig försäkring upp till föräldraförsäkringens grundbelopp. Med stöd av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en snar revidering av hemmamakesjukpen ningen och sjukpenningtillägget inom den frivilliga sjukpenningförsäkringen . () () () ()
mot · G702622 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:622 Ersättningen från försäkringskassa för vård av handikappat barn Föräldrar med barn har rätt att vara hemma och vårda dem vid sjukdom och barn. I vårt land finns det ganska många barn som är och handikappade. Dessa klarar sig i det normala dagliga livet med den hjälp samhället består dem. Om ett sådant barn insjuknar har det ofta svårt att klara sig själv och behöver då hjälp av någon förälder. Rätten till ersättning från för dessa föräldrar bör utvidgas att gälla även då barnet fyllt . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar om ändring i försäkringsreglerna som innebär att föräldrar till handikappat barn får rätt till ersättning från försäkringskassa för att hjälpa sitt barn även efter .