ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021507 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Villkor för tillstånd att inneha jaktvapen Genom beslut föreslog att jägarexamen skulle införas i landet för rätt att inneha jaktvapen. Regeringen har genom beslut om ändring av 5 § vapenkungörelsen fastställt att jägarexamen skall införas fr. o. m. . I föreskrifter och allmänna råd till vapenlagstiftningen diskuteras tämligen ingående vilka krav som bör gälla om att den som ansöker om tillstånd att inneha jaktvapen också skall ha tillgång till jaktmarker. Den jägarexamen som kommer att tillämpas fr. o. m. är tämligen omfattande och består av fem olika delprov - två teoretiska och tre praktiska. Proven är anpassade till vilken typ av vapen man önskar förvärva. De avgifter m.m. som proven betingar inkl. avgifter för studiematerial, träningsskjutning m. m. torde innebära att kostnaden för ett komplett prov i allmänhet torde belöpa sig på ca . I vad avser tillgång till jaktmark gäller för den enskilde att möjligheterna att själv arrendera jakträtt på en mark är synnerligen begränsade. Däremot har utbudet av s. k. kortfristiga jaktupplåtelser ökat i viss utsträckning. Det kan emellertid vara svårt för den enskilde att belägga att han har utnyttjat eller avser att utnyttja sådana jaktmöjligheter. Vidare har de olika polisstyrelsernas inställning till om avseende skall fästas vid sådana möjligheter till jakt varierat avsevärt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening uttalar att sedan jägarexamen införts det ej finns anledning att uppställa några krav på redovisad jaktmark för dem som ansöker om tillstånd att inneha jaktvapen. () ()
mot · G7021508 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Inrättande av ytterligare en avdelning vid kammarrätten i Kammarrätterna har en viktig uppgift att fylla för den enskilde medborgaren. Det är ur rättssäkerhetssynpunkt oerhört viktigt att avgörandena blir riktiga och kan ske snabbt. Kammarrätterna är regionala. Den i inrättades 1977 och har tre dömande avdelningar. lyckades kammarrätten minska balansen av mål. har emellertid målutvecklingen varit alarmerande. Detta kan belysas med följande siffror beträffande antalet inkommande mål: Orsakerna till att antalet mål ökat kraftigt är många. Nya målgrupper, t. ex. kommunalbesvär och vissa socialtjänstmål, har tillförts kammarrätten. Skattesystemet har blivit alltmer invecklat. Människor tycks i ökad utsträckning vilja föra vissa mål under kammarrättens prövning. Kammarrättens organisation har inte varit tillräcklig för att möta den ökade måltillströmningen. Trots att antalet avgjorda mål och effektiviteten ökat har målbalansen också ökat. F. n. tar det ungefär innan vanliga skattemål kan prövas. Det kan nämnas att i sin petita för /85 sagt att förhållandena kan jämföras med situationen , vilket då ansågs motivera kraftiga förstärkningar av kammarrätterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att kammarrätten i tillförs en fjärde dömande avdelning genom omfördelning inom anslaget D3. () ()
mot · G7021509 · 1984-01-25 00:00:00 — Vidgade möjligheter till rättshjälp för näringsidkare rättshjälpslag och frågan om rättshjälp har varit uppe till riksdagsbehandling . ändrades bestämmelserna i syfte att utvidga möjligheterna till allmän rättshjälp för näringsidkare. Den utformning som 8 § 1 st. 3. rättshjälpslagen då fick innebär att en näringsidkare inte får beviljas allmän rättshjälp i angelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden eller omständigheterna i övrigt. Det råder alltså fortfarande en mycket allmänt hållen formulering utifrån vilken domstolar och rättshjälpsnämnder skall göra en helhetsbedömning i det enskilda fallet. Lagändringen synes ha något förbättrat situationen för småföretagare, men fortfarande beviljas endast rättshjälp ytterst restriktivt. a. företagare som haft en rörelse som överskridit fastställda schabloner för omsättning m. m. har drabbats härav i de numera inte sällsynta fall då det blivit nödvändigt för dem att tillvarata sin rätt efter det att företaget försatts i konkurs. Företagarens privata ekonomiska förhållanden tillmäts då ringa, om ens någon betydelse, trots att kostnaden för den rättsliga angelägenheten ej längre kan avdras som driftkostnad. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att sådan ändring görs inom ramen för rättshjälpens medelstilldelning att näringsidkare ges förbättrad möjlighet att få rättshjälp också i angelägenheter som berör hans näringsverksamhet.
mot · G7021510 · 1984-01-24 00:00:00 — Ränta på rättegångskostnader m. m. Enligt 18 kap. 8§ skall ersättning för rättegångskostnad även innefatta ränta efter då målet avgörs till dess betalning sker. Denna räntesats är oacceptabel med hänsyn till dagens räntenivå. Dom i tvistemål kan ej verkställas innan den vunnit laga kraft. Många tvistemål överklagas därför i syfte att undgå verkställighet av meddelad dom. Anhopningen av mål i högsta domstolen är mycket hög. Detta innebär att domstolen har lång expeditionstid och stor arbetsbörda. Mål upptas ej till prövning i högsta domstolen utan att prövningstillstånd lämnats. Prövningstillstånd får endast lämnas i mycket begränsade fall. Det oaktat överklagas en stor mängd mål till högsta domstolen. Överklagandet av tvistemål till högsta domstolen innebär att målet ej vinner laga kraft förrän det prövningen av prövningstillståndet avslutats. Man torde med säkerhet kunna hävda att anledningen till att så många mål överklagas till högsta domstolen, även i fall då möjligheten att vinna prövningstillstånd helt saknas, är beroende på den refererade mycket låga ränta som utgår för ogulden rättegångskostnad och önskemål att undgå verkställighet av en förlorad tvist. Med stöd av det anförda hemställer jag 1. att hos regeringen hemställer om förslag till ändring av 18 kap. 8§ så att räntesatsen anpassas till räntelagen, 2. att hos regeringen hemställer om utredning om verkställighet av tvistemålsdomar efter prövning i hovrätt eller skiljedom utan att domen vunnit laga kraft.
mot · G7021511 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1511 I den allmänna debatt som följt i spåren av den intensiva kampen mot ekonomisk brottslighet har begreppet generalklausul i många olika sammanhang använts i syfte att etablera en etisk nivå för medborgares uppträdande. har under sin verksamhet framlagt förslag som haft som målsättning att ålägga enskilda, enskildas rådgivare och företagsrevisorer en särskild samhällsanpassad etisk inställning till den egna verksamheten. Av den debatt som förekommit inom landet har klart framgått att ingripanden skett mot enskilda i en lång rad av fall där det visat sig att åklagaringripande icke kunnat leda till fällande dom, men där en synnerligen betydande offentlighet givits åt åklagare och polisingripanden, där den enskilde utpekats. Det behöver inte särskilt påvisas att många enskilda, som således icke gjort sig skyldiga till något brott, därigenom förorsakas mycket stor personlig skada för vilken de ej kunnat kompenseras. 24 kap. 4§ innehåller en regel som skulle kunna uppfattas såsom en åklagaretisk regel och som innebär att förundersökningsledaren - i allmänhet åklagaren - åläggs att under förundersökningen jämväl tillvarata omständigheter som talar för en misstänkt person. Det anges i nämnda lagrum att utredningen skall bedrivas så att en person ej onödigt utsätts för misstanke eller får vidkännas kostnad eller olägenhet. Massmedias intresse för eko-brott är i princip en sund samhällsföreteelse som måste accepteras. Till följd av massmedias stora intresse för ekonomisk brottslighet har en alldeles tydlig obalans uppkommit emellan den misstänkte och åklagaren/polisen, därigenom att åklagare lämnar ut information om pågående förundersökningar som har sådant innehåll att massmedia kan enkelt avslöja vem som är misstänkt för brott. Det är angeläget att åklagaretiska regel tillförs en regel av innehåll att åklagare icke får lämna ut någon information om pågående förundersökningar innan de åtalsbeslut fattats med mindre åklagaren försäkrar sig om att det utlämnade materialet icke kan leda till avslöjande av vem som omfattas av misstanken. Skulle åklagare finna det vara av allmänna skäl angeläget att likafullt lämna ut sådan information, bör åklagare åläggas att vid sådant informationstillfälle bereda den misstänkte eller dennes advokat tillträde och yttranderätt, så att båda sidors syn på den pågående förundersökningen framläggs för massmedia i ett sammanhang. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om att i införs åklagaretiska regler i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G7021512 · 1984-01-24 00:00:00 — och Utnämning till högre domartjänster För att skall fortsatt vara förtjänt av beteckningen rättsstat är det angeläget att markera inför landets medborgare och för internationell opinionsbildning att den dömande makten icke är beroende av någon annan form av statsmakt. För innehållet i svensk rätt och svensk rättsutveckling är särskilt de högre domarämbetena av avgörande betydelse. I överinstanserna förekommer en rättslig prövning som ägnas mer åt djupa juridiska problem än i underinstanserna. De män och kvinnor som anförtros uppdragen i det svenska domstolsväsendets överinstanser utgör således envar väsentliga faktorer för utvecklingen av svensk rättsordning. har förekommit tecken på att regeringen utsett innehavare till högre domarämbeten utan grundlig beredning. Det bör fortsatt ligga i regeringens hand att utse innehavarna av högre domarämbeten. Till denna utnämningsrätt måste emellertid, enligt min mening, knytas ett fast reglerat beredningsförfarande som innebär att ett kollegium av högre domare, förslagsvis ordförandena i högsta domstolen, regeringsrätten och presidenterna i hovrätterna, under ordförandeskap av ordföranden i högsta domstolen, obligatoriskt skall bereda varje utnämning av innehavare av ämbeten som justitieråd, regeringsråd, president i hovrätt och ordförandena i kammarrätterna, arbetsdomstolen, och bostadsdomstolen. I beredningen av kompetensen för innehav av sådant högre domarämbete som här avses, skall enbart hänsyn tags till visad kunskap och kompetens. Regeringen skulle äga att frånträda förord som givits av sådant domarkollegium blott under redovisning av skälen för frånträdandet. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om att innehavare av högre domarämbeten skall utses på sätt som anges i motionen. () () minab/gotab 1984 77701
mot · G7021513 · 1984-01-25 00:00:00 — Avgiften för tillstånd att inneha skjutvapen Det är ett stort antal människor som sysslar med tävlingsskytte och därav en mycket stor andel ungdomar som ägnar sig åt denna sport. Även flickor ägnar sig i stor utsträckning åt tävlingsskytte, som varit helt mansdominerat. På en del håll i landet finns det skyttegymnasium, där tävlingsskytte i alla former utgör ett betydande inslag för att öka intresset för sporten. För innehav av vapen krävs enligt 5 § vapenlagen (1973:1176) tillstånd som meddelas av polismyndighet. Detta gäller alla slags vapen. Avgifterna för tillstånd att inneha skjutvapen regleras i förordning om ändring i expeditionskungörelsen (1964:618). Dessa avgifter har stigit. Detta drabbar ungdomsskyttet hårdast, eftersom de flesta ungdomar är studerande som saknar egna inkomster. För de ungdomar som genom feriearbete sparat ihop pengar till ett vapen blir även en licensavgift på . För ungdomar som fyllt krävs licens på eget vapen. Enligt gällande regler får vapen endast lånas . En differentiering av licensavgiften bör ske till förmån för ungdomar som sysslar med tävlingsskytte. Detta kan ske t. ex. genom att licensavgiften för tävlingsvapen sänks till . eller att licensavgiften på tävlingsvapen kaliber 22, som är ett nybörjarvapen, helt. har i jämförelse med andra länder en långtgående vapenlagstiftning. Mot bakgrund av bestämmelserna i 8 § vapenlagen och tillämpningen av expeditionskungörelsen krävs ofta att en sökande av förvärvstillstånd för ett visst vapen skall ha tagit definitiv ställning härtill då framställning om tillstånd görs. Om vapnet är defekt eller ej passar köparen måste ny avgift erläggas enbart för en ändring av tillverkningsnumret. Med de begränsningar vapenlagen och vapenkungörelsen innehåller när det gäller utlåning av skjutvapen, är oftast vapenhandlarna obenägna att låna ut vapen för provskjutning. Det kan därför finnas olika skäl till att en person, som skaffat ett vapen av en viss typ, ganska omgående vill byta detta mot ett annat av samma typ. Detta byte bör vara avgiftsfritt under förutsättning att det sker inom efter förvärvet. Med stöd av det anförda hemställs l.att begär att regeringen framlägger förslag om differentierad licensavgift för vapen i enlighet med vad i motionen anförts, 1 1983/84.3 sami. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad motionen anförts om avgiften vid vapenbyte.
mot · G7021514 · 1984-01-25 00:00:00 — och organisation, m. m. 1983/84:89) godkände beträffande den regionala polisverksamheten i de riktlinjer som förordats i en principproposition (1980/81:13) om polisens organisation. Beslutet innebar en särlösning så till vida som befattningarna som länspolischef och som polischef i skulle förenas till en tjänst och att länet skulle bilda ett regionalt verksamhetsområde. gav regeringen till känna, att en likartad ordning borde införas i , medan beträffande organisationen borde förutsättningslöst utredas av polisberedningen. I fråga om borde erfarenheterna från Stockholms- och Göteborgsområdena studeras, så snart ett tillräckligt bedömningsunderlag fanns, vilket beräknades kunna bli fallet efter det att reformen genomförts i de båda storstadsområdena. Polisberedningen har därefter föreslagit, att den regionala organisationen i utformas i linje med vad som kommer att gälla för de båda storstadsregionerna. I nu föreliggande proposition, i vilken regeringen ansluter sig till beredningens förslag beträffande , framhålls att de förslag som gäller storstadslänen och nu bör prövas mot bakgrund av att erfarenheterna från dessa län bör kunna beaktas vid polisberedningens fortsatta arbete med den regionala polisorganisationen. I propositionen erinras om ett uttalande av dåvarande departementschefen, enligt vilket det skulle vara en klar fördel om man kunde komma fram till en i hela landet likartad organisation för den regionala polisverksamheten och att beredningen fått i uppdrag att län för län pröva förutsättningarna för att genomföra en sådan ordning. Enligt regeringens mening bör regeringen utan medverkan fortsättningsvis kunna ta slutlig ställning till de förslag som beredningen i nämnda avseende lämnar. Beredningens arbete skall vara avslutat . För vår del vill vi framhålla att, med utgångspunkt från tidigare uttalande, förutsättningar inte torde föreligga att utvinna erfarenheter av de särlösningar som avses bli genomförda i två storstadslän och i . Det säger sig vidare självt att ett underbyggt ställningstagande till frågan om en för hela landet likartad organisation för den regionala polisverksamheten endast kan göras om underlagen från samtliga län föreligger till en samtidig bedömning. Vid riksdagsbehandlingen framhöll dåvarande departementschefen, att det från tid till annan stått strid om polisväsendets regionala organisation sedan kanske och att meningarna fortfarande var delade, både inom och utom polisväsendet. Dessa frågors vikt och kontroversiella natur talar enligt vår mening otvetydigt för att beslut om ändrad länsorganisation även fortsättningsvis underställs prövning. Med stöd av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den ordning i vilken slutlig översyn av den regionala polisorganisationen bör ske.
mot · G7021516 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Lokalsituationen för polisen i är oroväckande dålig. Utöver bristfälliga och underdimensionerade personalutrymmen föreligger ett flertal allvarliga brister. Som ett mycket besvärande exempel kan nämnas att växeln i nuvarande lokaler är föråldrad och nedsliten. Långa väntetider vid telefonsamtal blir följden, med de risker detta kan innebära. Dessutom skall fungera som sambandscentral för . Nuvarande lokaler byggdes . När polisen förstatligades , stod det redan då klart att lokalerna var helt undermåliga och otillräckliga. Igångsättning av bygget var planerad till /82. Trots detta är frågan fortfarande olöst. Projekteringen är ännu inte tidsbestämd. Därför blir flera otillfredsställande och provisoriska lösningar nödvändiga. har gjort en rad anmärkningar. Detta är självfallet ett förhållande som fördyrar de totala kostnaderna om inte den nödvändiga och slutliga lösningen kommer till stånd . Tomt för förvaltningshuset finns, och den ägs av . Situationen är hårt prövande för både allmänhet och personal. Starka skäl föreligger därför för en snar utbyggnad av ett nytt polishus i . I råder också en omfattande arbetslöshet bland byggnadsarbetare. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en snar utbyggnad av ett nytt polishus i . () () () () ()
mot · G7021517 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. En ny kriminal vårdsanstalt i har ett landsomfattande program för att ersätta gamla nedslitna anstalter. Vänersborgsanstalten är en av de mest nedslitna. för nybyggnad finns anvisad inom kommunen. vill starta nybyggnaden . För detta erfordras ett snabbt projekteringsbeslut. Den gamla anstalten skall utbjudas till försäljning. har framfört flera anmärkningar på de nuvarande lokalerna. Ett stort antal åtgärder måste därför vidtas. Detta medför väsentliga kostnader, vilka torde kunna undvikas om en ny anstalt uppförs . Renoveringar i nuvarande byggnad är svåra att genomföra och ger inte önskade resultat. Både de intagna och personalen får arbeta under mycket besvärande förhållanden, som inte kan få råda till. Ovan angivna förhållanden utgör starkt sakliga motiv för att uppförandet av en ny anstalt prioriteras genom en tidigareläggning, så att arbetet kan starta så fort som möjligt. Med vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snar nybyggnad av en kriminalvårdsanstalt i . () () () () ()
mot · G7021518 · 1984-01-24 00:00:00 — i har en mycket besvärande lokalsituation. Allmänhetens och personalens krav på bra service, tillgänglighet och god arbetsmiljö kan inte tillgodoses i det nuvarande polishuset. Lokalytorna är också otillräckliga och man har därför tvingats sprida ut verksamheten på fem olika platser i . För besökare innebär detta att det är svårt att hitta rätt avdelning och handläggare. Vidare är arrestlokalerna otidsenliga, och arrestintaget är så beläget att det inte är möjligt att på ett tillfredsställande sätt skydda den personliga integriteten. För de drygt 200 anställda innebär de bristfälliga lokalerna, i kombination med en svår brottssituation och många vakanta tjänster, att arbetsmiljön och arbetsförhållandena är allt annat än goda. Det faktum att verksamheten måste bedrivas på fem olika platser leder också till merarbete och kostnader i form av bl. a. receptionstjänster samt informationsproblem. Behovet av nya lokaler understryks av att och har planerat att bygga ett nytt polishus. Markfrågan löstes genom en överenskommelse med kommunen. Byggstarten har dock av någon anledning ständigt förskjutits. Projekteringen har dock ännu inte påbörjats, vilket kan leda till ytterligare förseningar. Det finns numera ytterligare motiv för att påbörja byggandet av ett nytt polishus. Byggsysselsättningen minskar nu kraftigt i beroende på att antalet tomma lägenheter har ökat snabbt . Genom att en stor del av fastighetsbeståndet i är relativt modern kommer ROT-verksamheten att endast marginellt påverka sysselsättningen . Den regionala obalansen i är besvärande. Trots att länet i förhållande till landet i övrigt har en relativt låg arbetslöshet är skillnaderna mellan kommunerna stora. har t. ex. en arbetslöshet som totalt sett överensstämmer med riksgenomsnittet. Ungdomsarbetslösheten ligger dock klart över genomsnittet. Statsmakterna borde i detta läge aktivt styra planerade statliga investeringar till de utsatta kommunerna. På det sättet kan också staten bidra till regional balans i . Med hänvisning till ovanstående bör regeringen ge i uppdrag att påbörja projekteringen av ett nytt polishus i och med inriktning på byggstart . Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande byggande av nytt polishus i .
mot · G7021519 · 1984-01-25 00:00:00 — i och organisation, m. m. 1983/84:89) har tidigare beslutat att tjänsterna som länspolischef i och i skall förenas med polismästartjänsten i resp. samt att en tjänst som biträdande chef skall inrättas i . har att ta ställning till huruvida en tjänst som biträdande chef skall inrättas även i . Regeringen är f. n. inte beredd att föreslå en sådan lösning. För vår del finner vi de skäl som föranledde att dubblera chefstjänsten i tveklöst tala för att samma ordning införs även i . Genom polisreformen decentraliseras från en rad uppgifter till regionala och lokala myndigheter. Den regionale chefen ges en förstärkt ställning i och integreras i styrelsens arbete, bl. a. genom föredragningar och täta kontakter med landshövding och länsledning i övrigt. Den lokala polisstyrelsen får väsentligt ökade befogenheter, vilket ställer större krav på polischefens operativa ledning, informations- och föredragningsskyldighet m. m. Regeringens ställningstagande i fråga om ledningsfunktionen kommer därför att innebära en försvagning av antingen de lokala eller regionala resurserna på ledningsnivå i förhållande till nuläget. Konsekvenserna härav kommer icke att gagna polisverksamheten. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att en tjänst som biträdande polischef skall inrättas även i . HANS () i
mot · G7021520 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. En ny kriminalvårdsanstalt i I budgetpropositionens bil. 4 lämnas förslag på hur utbyggnaden av kriminalvårdens anstalter skall fortgå. Därvid föreslås att en ny paviljong med 30 platser skall uppföras i , för vilket investeringskostnaderna enligt den preliminära kostnadsramen skulle uppgå till 14,6 milj. kr. Medel äskas därtill för 20 nya tjänster. På grund av den kraftiga nedgången i sysselsättningen i och speciellt i malmfälten har regeringen genom den s. k. Norrbottenspropositionen, som också har antagit, aktualiserat omfattande åtgärder i syfte att skapa sysselsättning i länet. Speciella arbetsgrupper har tillsatts och speciella medel har ställts till förfogande i syfte att skapa nya arbetstillfällen. Omfattande kartläggningar har gjorts och pågår om lokalisering av olika arbetsuppgifter till malmfälten med stöd av bl. a. nämnda medel. Ett av de förslag som framkommit är att kriminalvården lokaliserar en del av den framtida utbyggnaden till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om byggande av kriminalvårdsanstalt i . () () () ()