ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702687 · 1984-01-17 00:00:00 — Den svenska livsmedelslagstiftningen i form av lag, förordning och tillämpningsföreskrifter har funnits mer än utan att någon egentlig utvärdering av den offentliga livsmedelskontrollen har skett. Man vet sålunda föga om tillämpad inriktning och omfattning fått avsedda effekter. Däremot ligger de två huvudsyftena för den offentliga livsmedelskontrollen fast sedan livsmedelsstadgans tid; det hygieniska och det ekonomiska. Men den dominerande delen av kontrollverksamheten ligger alltjämt på kommunernas hälsovårdsnämnder, trots att livsmedelsproduktionen genomgått påtagliga strukturförändringar. Det finns därför skäl att studera ansvarsuppdelningen mellan de statliga organen och de kommunala, livsmedelsverket resp. hälsovårdsnämnderna. Tyngdpunkten i dagens provtagning ligger på detaljhandeln, storkök och mindre produktionsanläggningar, trots att utvecklingen drivit fram ett litet antal stora produktionsanläggningar, som sedan sprider sina produkter ut över landet. Den provtagning som sker, har därför också sin tyngdpunkt på att kontrollera de bakteriologiska och hygieniska förhållandena. Det lär däremot vara sällsynt enligt en rapport från RRV, att produkten kontrolleras avseende innehållets sammansättning eller förekomsten av otillåtna tillsatser. Det torde därför vara tid att ändra inriktningen i tillsynsarbetet och fastlägga en ny ansvarsfördelning mellan stat och kommuner. Hälsovårdsnämnderna har visat sig kunna utöva en effektiv och ändamålsenlig kontroll på det lokala planet, där de har god kännedom om hanteringsställen och förhållanden via hälsovårdsnämnderna. I själva verket har hälsovårdsnämnderna efter de första årens kraftiga protester mot nya ansvarsuppgifter med rigorösa och kostnadskrävande detaljbestämmelser för kommunerna mestadels anpassat sin verksamhet på ett förnuftigt och praktiskt sätt till verkligheten. Den storskaliga livsmedelshanteringen är emellertid en klart statlig angelägenhet, som inte bör belasta kommunerna. Den långt gående centraliseringen i produktionen talar för en mer strikt gränsdragning mellan central och lokal nivå för att åstadkomma en meningsfull kontrollverksamhet i enlighet med varje parts behörighet och utan att överdriva kontrollen på nivåer, där stickprov och lokalkännedom kan vara tillräckligt vägledande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande bestäm 1 1983/84. melser vad gäller ansvarsfördelningen inom den offentliga livsmedelskontrollen.
mot · G702688 · 1984-01-18 00:00:00 — Syftemålet med statliga exportfrämjande medel är att stödja företagens exportansträngningar direkt och på ett konkret sätt. Enligt nu gällande villkor för att exportstöd skall utgå förutsätts bl. a. att i ett projekt skall deltaga minst tre företag. Detta villkor verkar hämmande på många företag som önskar göra egna satsningar, men som då inte har möjlighet att erhålla något exportstöd. En bransch som detta är mycket högaktuellt i är trähusbranschen. Ett företag som har för avsikt att etablera sig på utlandsmarknaden genom försäljningskontor och uppförande av visningshus har inga möjligheter att nu erhålla något bidrag. Situationen för den svenska trähusbranschen är mycket besvärlig med tanke på bostadsbyggandets låga nivå. Statsmakterna måste därför på olika sätt stimulera aktiviteter som leder till ökad export. Detta är en nödvändighet om inte betydande delar av trähusbranschen skall försvinna. Ur sysselsättningssynpunkt är detta beklagligt eftersom många människor kommer att friställas. har tidigare behandlat motioner med krav om att företag inom trähusbranschen skulle erhålla stöd även om kravet på minst tre företag inte uppfyllts. ställningstagande har varierat. Hänvisningar har förekommit till pågående översynsutredningar som aldrig redovisats för , samt till de handelsavtal som har ingått med EFTA och EG samt mot GATT-överenskommelsen. Enligt min uppfattning är dessa skäl inte tillräckliga för att avstyrka förslag om förändringar av exportstödet. För den svenska trähusbranschens framtid är det nödvändigt att flexibla stödformer införes. Därför är det viktigt att kravet på minst tre företag inte längre skall behöva vara en förutsättning för att exportstöd skall kunna utgå. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen skyndsamt vidtar sådana åtgärder att exportstöd kan utgå även om villkoret om tre samverkande företag inte uppfyllts.
mot · G702690 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att hindra utländska företag att engagera sig i svensk gruvnäring och BP avtalade om prospekterings- och gruvbrytningssamarbete inom ett område i , i synnerhet området mellan och . Området bedöms vara geologiskt intressant. har samtliga inmutningar som ger förhandsrätt till eventuella fynd. Enligt avtalet skall överlåta hälften av samtliga dessa inmutningar till BP. avtalspartner är det brittiska multinationella oljebolaget , som har energi- och naturresursföretag med verksamhet på sex kontinenter. De metaller det framför allt handlar om är och molybden, metaller som enligt bedömningar kommer att få stor strategisk betydelse. Bristsituationer i fråga om de aktuella metallerna kan uppstå. I mineralpolitiska utredningen har t. o. m. antytts att bör upprätta fredskrislager av och molybden, båda av utredningen klassade som mycket kritiska ur försörjningssynpunkt. Skulle ett multinationellt bolag ges möjlighet att utöva kontrollen över de berörda metallerna försvåras givetvis möjligheten att upprätta fredskrislager. BP:s inmarsch i svensk gruvnäring är unik. 1910 instiftades en lag som satte stopp för utländskt ägande av svenska . I sammanhanget kan nämnas att bildades av just anledningen att förhindra utländska företags exploatering av de lappländska järnmalmsfyndigheterna. De motiv som framförts för samarbetet /BP är ekonomiska. Från sida har framförts att man inte själv klarar kostnaden för den nödvändiga prospekteringen. Det är av stor nationell betydelse att sätta stopp för vidare samarbete mellan svenska och utländska gruvföretag. Risken är annars uppenbar att vårt land tappar kontrollen över naturtillgångar och att landets nationella oberoende försvagas. Det finns anledning att i sammanhanget erinra om att just de stora oljebolagen försöker att systematiskt lägga under sig mineraltillgångar av strategisk betydelse i olika delar av världen. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag i syfte att förhindra och omöjliggöra för utländska intressen att engagera sig i gruvnäring alltifrån prospektering till utvinning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att samarbetet mellan brittiska BP och bör upphöra och att ges tillräckliga resurser för att i egen regi bedriva önskavärd mineralprospektering i Mellanoch . (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk)
mot · G702693 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av ett teknikcentrum Dagens teknik utvecklas allt snabbare, vilket ställer högre krav på utbildningen och på att överföringen av erfarenheter sker snabbare. På många platser finns ett stort kunnande i någon för hela landet väsentlig teknikgren som kan utvecklas och föras vidare. Etablering av lokala teknikcentra skulle kunna vara ett sätt att ta till vara detta behov av utveckling och föra ut teknikkunnandet i en större region. Lokala teknikcentra skulle även kunna förmedla forskningsresultat och delta i näringslivs-/företagsinriktad utbildning i samarbete med utvecklingsfonden, SIFU m. fl. Det borde vara en lämplig uppgift för utvecklingsfonderna att i samarbete med kommunerna bidraga med stöd för att utveckla sådana teknikcentra. är en kommun där det finns ett stort tekniskt kunnande, vilket även fungerar som motor i hela regionens näringsliv. Många företag i har startats av personer som fått sin utbildning och yrkeserfarenhet i någon av industrier. För att sprida teknikkunnandet till regionens små och medelstora företag pågår ett arbete för att inrätta ett lokalt tekniskt centrum i . Det är ett gemensamt arbete initialt mellan utvecklingsfonden, trygghetsrådet och . På gamla anrika Nohab har projektet startats, vilket har som målsättning att vara en bra grund för utveckling av befintliga företag och attrahera nya företag. Teknikcentrat bör därför lämpligen lokaliseras till Nohab Resursområdet och inriktas på teknikgrenar, där stor kunskap finns inom regionen. Inom områden som energiframställning och bearbetningsteknik finns stora erfarenheter och kunskaper inom industrier. Tillverkningen av turbiner har gamla anor vid Nohab. Nohab-Diesel arbetar med ett projekt med dieseldrivna värmepumpar, kommunen har i samarbete med industrin satsat framgångsrikt på värmeåtervinning, har en omfattande verksamhet i kommunen. Kunskaperna i berarbetningsteknik är stora, främst på högteknologiskt inriktad industri som Flygmotor, som är hela Volvokoncernens centrum för införande av framför allt ny bearbetningsteknik, men även på flera andra små och medelstora industrier. Energiframställning och bearbetningsteknik bör därför bli de två första områden som ett lokalt teknikcentrum i satsar på. Det lokala teknikcentrat kan ge stöd genom en rad olika verksamheter sorn produkt- och maskininköpskonsultationer, programmering av CNC-maskiner, service inom reglerteknik och finmekanik, teknisk konsultation, produktionsutrustningsutställning och testkörning av företagens egna produkter. Staten bör som en del av näringspolitiken stödja denna typ av projekt som syftar till att stärka vår industris möjligheter . Stödet kan ske via länets utvecklingsfond, men det krävs även direkt statligt engagemang för att få i gång och stödja en bra försöksverksamhet. är genom sitt aktiva näringslivssekretariat och de förberedelser som kommunen svarat för en lämplig försöksort för verksamhet med lokala teknikcentra. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar anhålla hos regeringen att försöksverksamhet med ett lokalt teknikcentrum startas och att utses till försöksort. () ()
mot · G702694 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. har samhället satsat mycket resurser på att underlätta en utökad småföretagsverksamhet. Kommunerna har varit behjälpliga med att ta fram lokaler, hjälpt till med tillstånd från myndigheter, arrangerat och startat egna kurser och mycket annat. Detta är en viktig verksamhet i arbetet med att föra ut ur den ekonomiska krisen. Inriktningen har endast till en begränsad del varit att starta företag i producentkooperativa former. De exempel som redovisats har främst varit att löntagarna i ett krisläge tagit över ägaransvaret för det företag de arbetar i. På flera orter har det emellertid skapats olika former av arbetarkollektiv, vilka visat på positiva resultat. Ett sådant exempel är arbetskooperativet i , en satsning för att ge 20 ungdomar utbildning och praktik för företagande i kooperativa former. har startat med träbearbetning men planerar utvidga området till helt annan produktion, exempelvis vattenbruk. Verksamheten har som mål att lämna vägen öppen för dem som går på kursen att tillsammans, kanske i mindre grupper, starta egna arbetskooperativ. Samhället har stor anledning att satsa på småföretagsutveckling genom att stödja försök i större skala med kooperativa företagsformer. Genom en sådan försöksverksamhet kan erfarenheter vinnas om vilka branschområden som har bäst förutsättningar att bedrivas i kooperativ företagsform. Mycket talar för en inriktning mot att ta upp produktionsområden som legat nere , kanske områden inom återanvändning, områden utanför den starkt teknikbundna produktionen. Försöksverksamheten bör genomföras på fler orter och innehålla såväl utbildning som rådgivning och stöd vid etableringen av företag. Med hänvisning till arbetskooperativet erfarenheter bör få bli en försöksort. Stat och kommun kan lämpligen, i samarbete med en eller flera organisationer, bedriva försöksverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för stöd till försöksverksamhet i större skala med småföretagsutveckling i kooperativa företagsformer samt att därvid utses till en av försöksorterna. 1 1983/84. () ()
mot · G702695 · 1984-01-18 00:00:00 — Utrymmet för ökad förädling inom den svenska sågverksindustrin är av mycket betydande omfattning. I har ett sådant försök bedrivits kring den senvuxna granen. Försöket har startats i , där satsade på produkten. När Assis intresse svalnade tog domänverkets såganläggning i över verksamheten. Tyvärr ville inte heller detta företags ledning riskera de pengar som skulle behövts för produktutveckling, marknadsföring och det kundsamarbete som skulle ha erfordrats för att framgångsrikt få i gång den här produktionen. Råvaran i tonträet är som redan nämnts senvuxen gran som kvartssågas. Sannolikt skulle en framtida tonträtillverkning innebära att man levererade färdigkapade limmade stycken till olika musikinstrument. Träindustrin i har förlorat tiotusentals jobb. Enda sättet att ändra på detta är en ökad förädling. Förädlingsvärdet inom den norrbottniska träindustrin är mycket lägre än riksgenomsnittet. Om länets träindustri skulle uppnå samma förädlingsgrad som vad svensk träindustri i övrigt har skulle produktvärdet öka med en miljard. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för att starta tillverkning av tonträ i .
mot · G702696 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. ökat samhälleligt inflytande på vattenkraftsproduktionen Naturtillgångar måste tas till vara och förädlas. Det gäller skogen, jorden, mineralerna och vattenkraften. Vattenkraftens utnyttjande bygger på en välkänd teknik. Vattenkraften är driftsäker och har lång livslängd. Vattenkraften är en kontinuerlig energikälla som i likhet med sol- och vindenergi ständigt förnyas. Vattenkraften är en inhemsk energikälla, den är miljövänlig och den är billig. Vattenkraften är reglerbar och har därför särskild betydelse för elförsörjningen från såväl teknisk som ekonomisk synpunkt. All erfarenhet visar att vattenkraftsutbyggnad är en mycket lönsam affär i det långa loppet för de företag som gör utbyggnaden. Därför var beslut, på initiativ från socialdemokraterna, att beskatta övervinster i vattenkraftsproduktionen, helt rätt. Regionalekonomiskt sett är det angeläget att vinsterna på vattenkraften inte leds bort från berörda län, utan stannar i länen i form av en elprisutveckling, som tillfaller den regionala industri som bidrar till grunden för länets sysselsättning och därmed ekonomisk utveckling. Det finns också starka skäl att öka samhällsinflytandet i de större vattenkraftbolagen. Endast därigenom kan samhället få det huvudansvar för produktionen och distributionen av elektrisk kraft som linje 2 krävde på valsedeln. Med hänvisning till det i motionen föreslagna hemställs att hos regeringen begär en översyn för att öka samhällets inflytande och inkomster från vattenkraftsproduktion. () () () () () ()
mot · G702697 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Brytning av vanadin i , m. m. är ett land med rika mineraltillgångar och med ett brett kunnande inom mineralområdet. Av tradition i vårt land svarar staten för en stor del av det långsiktiga arbetet bl. a. i form av prospektering, som är grunden för gruvverksamheten. Även gruvbrytningen sker till stor del i statlig regi. Nya fyndigheter uppmärksammas, och mineralhanteringen är en bransch med utvecklingsmöjligheter. Med den viljeinriktning som den socialdemokratiska regeringen visat på detta område är det viktigt att de fyndigheter som redan är kända snabbt tas till vara och att resurser ges för att få fart på utvecklingen. I finns nickel i Los i och vanadin i , , för att nämna några platser och fyndigheter. Vanadinfyndigheten har visat sig innehålla brytvärda kvantiteter vanadin. Provborrningar har även gjorts vid Bläckmyran i . Tillsammans beräknas dessa vanadinfyndigheter täcka behov av vanadin . Därutöver finns ytterligare kvantiteter att bryta för export. finns ingen vanadingruva i , utan landet importerar vanadin för ca 50 milj. kr. Dessa orter är som länet i övrigt starkt undersysselsatta, och varje arbetstillfälle som kan skapas är oerhört välkommet. tillhör de länder som har en hög förbrukning av mineralråvaror per capita. För t. ex. nickel är den högst i världen. Här finns utvecklingsmöjligheter men utvecklingen kommer ej av sig själv, det krävs en statlig aktiv mineralpolitik. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär skyndsamma initiativ i syfte att få i gång brytningen av vanadin i och nickel i Los i . () () () () () ()
mot · G702700 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Viss översyn av jämställdhetslagen Lagen som trädde i kraft den förbjuder arbetsgivaren att missgynna någon sökande till anställning på grund av kön och kräver att arbetsgivaren förbättrar jämställdheten på arbetsplatsen. Arbetsgivare som bryter mot könsdiskrimineringsförbudet kan dömas till skadestånd. För att tillse att lagen efterföljs har jämställdhetsombudsman (JämO) tillsatts. Sedan lagen trädde i kraft har JämO fått ta emot omkring 300 anmälningar om diskrimineringar och ungefär lika många anmälningar om att jämställdheten på arbetsplatserna inte är vad den borde vara. Vid lagens tillkomst var det i första hand tjänstemän som gjorde anmälningar om diskriminering. kommer sådana klagomål även från medlemmar inom LO-kollektivet. Inom det statliga området, kommun- och landstingsområdena handlar diskrimineringen oftast om kvinnor som blivit förbigångna av män då de sökt en tjänst. Dessa ansökningshandlingar är offentliga. Man kan därför lättare få del av dem och göra sina bedömningar. Inom det privata näringslivet är förhållandena annorlunda. Ansökningshandlingarna, liksom lönerna, är hemliga. Här handlar diskrimineringen oftast om lägre lön för samma arbete. JämO har föreslagit att lönerna skall vara offentliga, men förslaget har mött hårt motstånd från arbetsgivarna. JämO:s huvuduppgift är att söka förlikning. Då det i flera fall visat sig ogörligt, har i andra hand stämning till arbetsdomstolen inlämnats. Frågor om diskriminering skall man givetvis i första hand försöka lösa genom förhandlingar mellan parterna, men även de fackliga organisationerna har fått hänvisa sådana ärenden till arbetsdomstolen. Jämställdhetslagen i sin nuvarande utformning ger inte stöd för en missgynnad arbetssökande när det gäller anställandet. Arbetsgivarens felbedömning kan inte i efterhand rättas till, så att den som med orätt har förbigåtts erhåller den sökta anställningen. I sådana fall kan den av arbetsgivaren missgynnade blott tilldömas skadestånd. Med all respekt för vad arbetsmarknadsutskottet uttalat om diskrimineringstendenser på arbetsmarknaden torde, av vad som ovan anförts, inflytandet för de anställda över företagens personalpolitik genom MBL och avtal samt med den utformning jämställdhetslagen har, ej varit tillräckligt. att hos regeringen hemställer om en översyn av jämställdhetslagen i enlighet med motionen. () ()
mot · G702702 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Återinförande av statligt projekteringsbidrag Den socialdemokratiska regeringen har gjort stora insatser för att tidigarelägga samhällsinvesteringar i syfte att hålla sysselsättningen uppe. Dels har statliga investeringar tidigarelagts i stor omfattning. Dels har kommunerna stimulerats till tidigareläggningar av kommunala investeringar med hjälp av beredskapsmedel. En förutsättning för det senare har varit att kommunerna har haft en reserv av färdigprojekterade objekt som snabbt har kunnat sättas i gång då starten har anvisat beredskapsmedel. Den höga aktiviteten har lett till att den färdigprojekterade reserven i kommunerna har gått ned. Kommunernas ansträngda ekonomi har begränsat deras möjligheter att bygga upp en ny projektreserv. Möjligheterna att kommande vintrar snabbt kunna sätta in åtgärder för att klara byggsysselsättningen är därför små. fanns ett särskilt statligt projekteringsbidrag som syftade till att få kommunerna att bygga upp en projektreserv. Starka skäl talar för att projekteringsbidraget måste återinföras. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av återinförande av statligt projekteringsbidrag. () () () ()
mot · G702703 · 1984-01-18 00:00:00 — 1983/84 703-706 Samhällsföretags eget försäljningsbolag, Samhäll , har i en katalogversion stålrörsmöbler som importeras från . Katalogen används av Samhälls försäljare i . Samhällsföretagsgruppen har enligt vår uppfattning en mycket viktig uppgift när det gäller att underlätta återinträde på den öppna arbetsmarknaden för de arbetshandikappade och att tillförsäkra dem ett avlönat arbete. En ren försäljning av importerade produkter kan omöjligt vara ett led i den verksamheten. Försäljningen sker i direkt konkurrens med svenska företag och innebär ett uppenbart irritationsmoment i samarbetet med näringslivet. För att inte försvåra Samhällsföretagsgruppens grundläggande och viktiga syfte, att ge avlönat och meningsfullt arbete till personer med handikapp, måste den här typen av störningar på marknaden undvikas. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående Samhällsföretagsgruppens marknadsuppträdande. () () 1 1983/84.
mot · G702705 · 1984-01-19 00:00:00 — Midlanda flygplats utgör en mycket lämplig plats för en exportzon/frihamn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående insatser för att stimulera näringslivet i . BO () () () () i () ()
mot · G702706 · 1984-01-18 00:00:00 — och översyn av arbetstidslagarna Föräldrars ansvar för barnens omvårdnad och fostran är en grundläggande skyldighet och rättighet. För att föräldrar skall kunna ta sitt ansvar måste familjen ha största möjliga valfrihet att välja ett sätt att leva, så att de känner att de kan ta sitt föräldraansvar på bästa sätt. Ingen kan bättre än familjen själv avgöra hur man vill fördela och kombinera vård och ansvar i hemmet med förvärvsarbete och hur man vill ordna sin barnomsorg. 1 de flesta familjer har man olika behov och önskemål under olika perioder och behöver därför kunna välja om. Barnen ställer olika krav på omsorg under olika åldrar. De kan behöva särskild omsorg på grund av problem eller annat även under andra perioder än i småbarnsåldern. Ett arbetstidsuttag som är mer individuellt anpassat skulle ge kvinnor och män större och mer likvärdiga möjligheter att ta ansvar för vård och omsorg i familjen i kombination med ett förvärvsarbete på hel- eller deltid. Om uttaget av arbetstid kunde varieras alltefter livets olika skeden och behov skulle det bli lättare både att kombinera förvärvsarbete med vårdarbete i hemmet och att åstadkomma ett delat vårdansvar mellan kvinnor och män. Om arbetstagaren finge större frihet att sluta avtal med arbetsgivaren om arbetstidens längd och förläggning, kunde småbarnsföräldrar ge sina barn god omvårdnad och göra en insats på arbetsmarknaden. En större frihet att sluta individuella avtal är särskilt viktigt för kvinnorna, som ofta känner sig kluvna mellan uppgifterna som förälder och/eller yrkesarbetande. Väljer en kvinna ett av dessa alternativ möter hon ofta anklagelser för felval eller får ekonomiska svårigheter. Väljer hon eller nödgas välja båda uppgifterna får hon ofta en övermänskligt tung arbetsbörda och dessutom dåligt samvete. Det är fortfarande så att kvinnan har huvuddelen av ansvaret för hemmets och barnens skötsel även om hon förvärvsarbetar. Arbetstidslagarna bör därför förenklas så att arbetstagare och arbetsgivare får större frihet att sluta individuella avtal om arbetstidens längd och förläggning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till förenkling av arbetstidslagarna i syfte att åstadkomma större frihet att sluta individuella avtal om arbetstidens längd och förläggning. () ()