ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022188 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2188-2196 m. fl. Översyn av lagstiftningen om utlännings rätt att förvärva fast egendom Antalet förvärvsansökningar och förvärvstillstånd från utländska medborgare beträffande förvärv av fastigheter har ökat kraftigt. Enbart har 140 utländska medborgare sökt förvärvstillstånd för fast egendom i län - en kraftig ökning jämfört med . Liknande uppgifter har kommit oss till del från övriga . Accelerationen och det tilltagande intresset för uppköp av fastigheter i denna region fortsätter. Särskilt attraktiva är fastigheter på . Utvecklingen har bl. a. medfört att vänt sig till med begäran om större restriktivitet vid beviljande av förvärvstillstånd. En starkt bidragande orsak till det ökade utländska intresset för fastighetsförvärv i bl. a. län och speciellt på torde vara den svenska kronans värde gentemot utländsk valuta. Risken för prishöjande effekter, och därmed minskad möjlighet för den inhemska befolkningen att skaffa sig en bostad i detta område, är stor. Stora prisstegringar höjer inte bara taxeringsvärdena utan gör det också svårt för den bofasta befolkningen att konkurrera om fastigheterna, vilket faktum torde stå i strid med intentionerna i gällande lagstiftning. En annan starkt bidragande orsak till det ökade intresset utgör givetvis områdets höga attraktivitet ur turistsynpunkt, vilken bäst bibehålls genom så stor tillgänglighet som möjligt för den breda allmänheten. Nuvarande utveckling medför risk för att den utländska köpkraften kan medföra en mycket stark begränsning av svenska köpares möjlighet att förvärva exempelvis fritidsfastighet på . Den lagstiftning , med viss revision , som tillämpas får anses vara ganska liberal, speciellt i jämförelse med andra länders lagstiftning på detta område. Den ökade ökade restriktivitet som infördes ger ändock utrymme för olika tillämpning. De viktigaste kriterierna för utländskt förvärv av fast egendom på exempelvis och i kustbandet är anknytning till , vistelse i eller semester i landet ett antal gånger. Lagstiftningens text om särskild anknytning till ger enligt vår mening utrymme för alltför varierande tolkning och tillämpning, vilket även föranlett länsstyrelser att hos regeringen begära klarare direk 1 1983/84. tiv beträffande lagstiftningens tillämpning. Enligt vår mening finns mot bakgrund av pågående utveckling stor anledning för att hos regeringen begära en översyn av nu gällande lagstiftning beträffande utländska förvärv av fast egendom. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om översyn av och förslag till ändring av lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G7022189 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2189 Den tekniska utvecklingen har gått mycket snabbt inom handeln. Det stora genombrottet för datakassor är på väg nu i och med att en allt större del av varusortimentet märks med EAN-koden. EAN-koden är en streckkod som läses av i datakassan med hjälp av en läspenna eller scanner. Butiksdatorn identifierar varan med hjälp av koden och tar därefter fram pris samt eventuellt andra uppgifter om varan ur datorns minne. I samband med detta kan även en justering av lagersaldot ske. På detta sätt skapas möjligheter för bl. a. automatiska beställningsrutiner som behovet av prismärkning minskar. Prismärkningen kommer endast att behövas för att ge konsumenterna information om varornas pris. laborerar en rad olika företag inom detaljhandeln med olika typer av prisinformation för att ersätta den traditionella prismärkningen på varje enskild förpackning. De typer av information som företagen här främst har tänkt skall kunna ersätta den traditionella prismärkningen är olika typer av hyllkantsetiketter och klartextkvitton. Det är dock ytterst tveksamt om detta kan ersätta varuprismärkningen. Det förutsätter egentligen att hyllkantsetiketterna alltid finns på rätt ställe under resp. vara och att konsumenterna aldrig placerar om varorna i butiken. Vidare att konsumenterna verkligen sparar alla kvitton eller för anteckningar angående priserna på varorna om de skall kunna ha någon möjlighet att göra prisjämförelser. har en grupp bestående av representanter för dagligvaruhandeln, statens pris- och kartellnämnd (SPK) och diskuterat prisinformationen i samband med övergången till datoriserade utgångskassor. Dessa diskussioner har hitintills inte lett till något direkt resultat och det saknas klara riktlinjer för hur prisinformationen till konsumenterna skall vara utformad. Då det alltså saknas klara riktlinjer för hur prisinformationen skall gå till menar vi att frågan närmare bör utredas och att man då särskilt beaktar konsumenternas behov av prismärkning direkt på varorna. Med hänvisning till vad som här anförts vill vi föreslå att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående riktlinjer för prisinformation. () () 1* 1983184.
mot · G7022190 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Ramlagstiftning om ideella föreningar Det framstår allt klarare att den enskildes ställning gentemot mäktiga organisationer måste stärkas. Lika väl som varje enskild person skall ha rätt att tillhöra en organisation, lika väl bör var och en ha en obestridlig rätt att stå utanför en organisation utan att bli stämplad som svartfot. Frågan om den negativa föreningsrätten har aktualiserats i en annan motion. Den som ansluter sig till en organisation - facklig, politisk eller intresseorganisation - skall också kunna ha klart för sig att man därmed inte automatiskt blir ansluten till en annan organisation. riskerar man att bli kollektivansluten till det socialdemokratiska partiet, om man går med i en , man blir automatiskt medlem i ABF om man går med i en handikapporganisation osv. Organisationernas, särskilt fackets, makt ter sig för många ganska skrämmande. har man riskerat kollektiv anslutning till socialdemokratiska partiet. riskerar man kollektiv anslutning till samtliga grenar av den socialdemokratiska maktapparaten! Vad blir kvar av den enskilde individens självbestämmanderätt, när facket efter hand väver in honom/henne i sitt spindelnät? Inte minst den kollektiva anslutningen av medlemmar till har orsakat en häftig debatt. Många medlemmar i de fackliga organisationerna frågar sig: Vad blir nästa steg? Blir jag kollektivt ansluten till OK eller Domus? Många medlemmar värjer sig också för den form av maktmissbruk, som ibland utövas av facket, t. ex. Lärarförbunds uteslutning av medlemmar som studerade på sin fritid. För den som vill tillhöra en förening eller organisation måste det klarare än framgå, hur långt organisationens/fackets befogenheter sträcker sig. Den enskilde skall inte behöva känna sig styrd och manipulerad - måhända av nog så välmenande företrädare. Vissa grundläggande krav bör kunna ställas på föreningar och organisationer. Moderata samlingspartiet har tidigare i partimotioner och enskilda motioner krävt att frågan om en ramlagstiftning för ideella föreningar bör utredas. Frågan har ett flertal gånger behandlats och avslagits av trots att flera remissinstanser tillstyrkt en utredning. Vi anser att bl. a. frågorna om den enskilde medlemmens ställning i förhållande till en organisation, medlems bundenhet av beslut som fattats utan hans direkta medverkan samt bestämmelser om medlems inträde i och uteslutning ur en förening är så viktiga att en utredning rörande en ramlagstiftning för ideella föreningar bör komma till stånd. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan om ramlagstiftning för ideella föreningar utreds. () ()
mot · G7022191 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2191 Enligt nuvarande regler i konkurslagen utses förvaltare av konkursbo av konkursdomaren vid den tingsrätt där konkursen är anhängiggjord. Förvaltning av konkursbo skall stå under tillsyn av tillsynsmyndigheter. Regeringen utser vissa kronofogdemyndigheter att vara tillsynsmyndigheter. Konkursförvaltare skall ha den särskilda insikt och erfarenhet som uppdraget kräver, åtnjuta borgenärernas förtroende samt även i övrigt vara lämplig för uppdraget. Till förvaltare utses i regel advokat eller annan jurist vid advokatbyrå. I de konkurser där konkursgäldenär har bedrivit näringsverksamhet med anställd personal fortsätter oftast konkursförvaltaren denna verksamhet. Denne övergår då till att bli någon form av företagsledare inom sin roll som konkursförvaltare. Inte sällan inträffar att konkursförvaltaren i sin ovana roll som företagsledare möter problem som är svårbemästrade, speciellt kontakterna med de anställdas fackliga organisation. Nämnda förhållande gäller även gentemot arbetsgivarorganisationer. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att ändra aktuella bestämmelser i konkurslagen så att konkursförvaltare skall utses av konkursdomaren efter samråd med berörda fackliga organisationer samt med arbetsgivarorganisation. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av ändrade regler för utseende av konkursförvaltare. () P. O. ()
mot · G7022192 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2192 i m. fl. Åtgärder mot elektroniska spel med våldsinslag På den svenska leksaksmarknaden finns ett spel som går ut på att man med anlitande av olika typer av mördare skall ta död på motståndarens pjäser. Spelet (en Alga-produkt) heter Assassin kallas ibland för lönnmördarspelet. Det spelas med tärningar och kortlek på en spelplan. Tillverkningen av spelet har upphört, men ute i hobby- och leksaksaffärer finns det dock fortfarande till salu. På den utländska leksaksmarknaden, bl. a. i och också i och i , säljs elektroniska spel (dataspel) med starka inslag av sadism eller rasism eller med på annat sätt stötande innehåll. Spelen kan t. ex. gå ut på att köra över så många människor som möjligt på en gata, varvid en gravid kvinna som körs över ger högsta poäng. Huruvida dataspel av denna art har kommit in på den svenska marknaden vet vi f. n. inte. I tidigare riksdagsmotioner har behandlats frågan om saluförande av krigsleksaker. Det var inte möjligt att förbjuda försäljning av dem utifrån marknadsföringslagen. Resonemanget torde bli analogt då det gäller denna lags tillämplighet på försäljning av de ovan beskrivna spelen av typ Assassin. När det gällde krigsleksakerna löstes frågan på så sätt att en överenskommelse träffades mellan och dåvarande lekmiljörådet å ena sidan och företrädare för leksaksbranschen å andra sidan. Överenskommelsen innebar att en betydande del av krigsleksakerna försvann från leksaksaffärerna. Vi bör inte medverka till att råhet och sadism får breda ut sig. Och spel av den beskrivna arten förtjänar inte att få säljas till våra barn. Det är därför angeläget att en likartad överenskommelse, som den om krigsleksaker, kan komma till stånd beträffande dessa spel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående överenskommelse mellan och berörd branschorganisation. () BO () ()
mot · G7022193 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2193 Lokalisering till av den planerade registermyndigheten för företagsinteckningar I årets budgetproposition, bilaga 4, anges att en lagrådsremiss utarbetats på grundval av ett betänkande från utredningen angående företagsinteckning (SOU 1981:76). Lagförslaget går bl. a. ut på att området för företagsinteckningar utvidgas och att inteckningssystemet blir riksomfattande. Lagstiftningen förutsätter att en central, ADB-stödd registermyndighet inrättas. I nämnda bilaga i budgetpropositionen (s. 63) framhålls att avsikten är att denna skall knytas till . Sett ur synpunkten att statlig verksamhet bör spridas över landet är det självklart glädjande att man inom kommit fram till att myndigheten kan läggas vid annan tingsrätt än , som tidigare diskuterats. Men ur allmän regionalpolitisk synpunkt är förslaget om förläggning till förvånande och anmärkningsvärt. Enligt min mening talar i stället mycket starka skäl för att denna myndighet knyts till . I sin huvudstudierapport - handläggning med datorstöd, utarbetad av och statskontoret, utgick man ifrån att myndigheten skulle knytas till , vars inskrivningsavdelning i så fall skulle tillföras ett 25-tal anställda. Ungefär motsvarande personalförstärkning torde gälla oberoende av till vilken tingsrätt myndigheten knyts. Vissa statliga myndigheter eller delar av myndigheter lokaliserades till , vilket betydde ett värdefullt tillskott till och breddning av arbetsmarknaden i Sundsvallsområdet. Bland de i verksamma myndigheterna kan nämnas patentverkets bolagsbyrå, vilket särskilt bör tala för att även den avsedda registermyndigheten för företagsinteckningsfrågor lokaliseras till . Inom kommunen finns omfattande data verksamhet, bl. a. tekniska byrå (datacentral) och skogsbrukets datacentral, vilket även bör vara en fördel eftersom det är en ADB-stödd myndighet som skall inrättas. Bland domstolar finns förutom tingsrätt även hovrätt och kammarrätt i . Vad gäller sysselsättning har , eventuellt med undantag av , störst behov av att få nya arbetstillfällen. Befolkningsminskningen var 1983 mer än 1200 personer, och prognoserna pekar mot fortsatt sjunkande sysselsättning och minskning av befolkningen. Utvecklingen i , vilken tidigare var positiv, är densamma som i länet i övrigt. exempelvis befolkningen i med ca 450 personer. En lokalisering av företagsinteckningsmyndigheten till skulle vara en välkommen kompensation för det successiva bortfall av arbetstillfällen som där sker även inom de statliga verksamheterna. Både med hänsyn till de goda förutsättningarna som kan erbjuda den planerade verksamheten och på grund av de regionalpolitiska skälen bör, enligt min uppfattning, den föreslagna myndigheten knytas till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att den planerade registermyndigheten för företagsinteckningar bör knytas till .
mot · G7022194 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2194 Avrundning till helt krontal i enskilda mål vid domstol Enligt lagen om avrundning av vissa fordringar till helt krontal skall, om inte annat föreskrivs, domstol eller annan myndighet, i fråga om såväl fordran som skall kunna indrivas av kronofogdemyndighet som fordran i allmänt mål, bestämma kapitalbeloppet till helt krontal så att öretal helt bortfaller. Ränta på fordringar skall avrundas till närmast högre krontal. Denna lag infördes genom beslut vid . Anledningen härtill var att ADB-tekniken inom exekutionsväsendet krävde vissa förenklingar och att det beträffande vissa fordringar som kunde indrivas saknades föreskrifter om öresutjämning. För den vanliga inkomstskatten finns dock bestämmelsen om öresutjämning. Ovannämnda lag skall tillämpas om inte särskilda föreskrifter finns, men den gäller inte enskilda mål vid domstol. Med hänsyn till penningvärdets fall kan det inte vara rimligt att fortsätta att använda öresbelopp i de sammanhangen. Jag anser därför att lag om avrundning även skall omfatta enskilda mål och att detta ges regeringen till känna. Det bör ankomma på utskottet att föreslå lagtext. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen (1972:180) om avrundning av vissa fordringar till helt krontal m. m. innebärande att lagen också bör omfatta enskilda mål vid domstol.
mot · G7022195 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2195 Skadestånd till statlig myndighet Vid våra domstolar utdöms inte så sällan skadestånd som av de skadevållande solidariskt skall gäldas. gäller detta ungdomar som två eller flera i sällskap åstadkommit skada och vandalisering för vilket de sedan döms ansvariga och ersättningssky ldiga. I vissa fall förekommer det då att inte alla av dem som ådömts detta solidariska skadestånd vill eller kan fullgöra detta åläggande, under det att andra av gänget önskar lägga sin del av beloppet för att därmed kunna anse sig ha gjort rätt för sig och känna sig oskyldiga. I de allra flesta fall godkänner enskilda skadelidande ett sådant förfarande i medvetande om att det är bättre att få ut en del av skadeståndet än inget alls. När det gäller statliga myndigheter finns inte denna möjlighet, utan här krävs allt eller intet. Detta skapar problem, inte minst för ungdomar som hamnar i en olycklig situation och som ångrar detta och vill göra rätt för sig genom att betala sin del av utdömt skadestånd och därmed kunna känna sig skuldfria. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen utfärdar bestämmelser för statliga myndigheter som gör det möjligt för dessa att motta delbetalningar av utdömda skadestånd i enlighet med i motionen anförda motiveringar.
mot · G7022196 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. I tidigare budgetpropositioner har beträffande planeringen av u-landsbiståndet endast angetts att vi utgår ifrån att enprocentsmålet skall uppfyllas. I föreliggande budgetproposition /85 anförs att det föreslagna avsteget från enprocentsmålet skall ses som en tillfällig åtgärd. Departementschefen anför emellertid i propositionen, bil. 5 s. 56 bl. a. följande: Regeringens möjligheter att göra flerårsutfästelser är till stort gagn för mottagarländerna och de internationella organisationerna. Sådana utfästelser medför emellertid att utrymmet för omprioriteringar och nya åtaganden blir begränsat. Viss försiktighet bör därför iakttas vad gäller större flerårsutfästelser. Jag föreslår att planeringsramen för de totala biståndsanslagen för /86 sätts vid 1984/nivå, dvs. 6595 milj. kr. Detta innebär att en fortsatt frysning på årets nivå skulle kunna komma i fråga för ytterligare ett budgetår. Om frysningen förlängs kommer vi att ligga under enprocentsmålet. Skulle vi komma så långt under målsättningen är det mycket svårt att hävda att enprocentmålet fortfarande gäller. I samband med riksdagsdebatten om u-landsbiståndet framförde utrikesutskottets ordförande att det icke skulle kunna komma ifråga att biståndsanslaget skulle understiga 0,. Det är uppenbart att en frysning under ytterligare ett budgetår kommer att innebära att anslaget avsevärt kommer att understiga 0,. Vi menar att den av departementschefen föreslagna planeringsramen kan försvåra ett återställande av enprocentsmålet. Man bör i stället i planeringen utgå ifrån att biståndet inte får understiga 0,av BNI, då detta underlättar ett snabbt återställande av enprocentmålet. På grund av vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande planeringsramen för / 86. () ()
mot · G7022197 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2197-2202 Motion 1983/84:2197 och som bundet bistånd Allt fler röster höjs för att andelen bundet bistånd av u-hjälpen bör öka. På så sätt kan en fortsatt hög ambitionsnivå vad avser u-hjälpen bättre förenas med kraven på balans i vårt lands utrikesbetalningar. Genom bundet bistånd kan en omfattande överföring av kunskap ske där svenskt näringsliv och utbildningsväsende får utvecklas och marknadsanpassa sin ofta höga kompetens. En viktig princip för u-hjälpen bör vara att den går till de allra fattigaste länderna de som har det största behovet av densamma. Få typer av hjälp torde då vara viktigare än livsmedel - ofta i form av spannmål. Mot bakgrund av de aktuella tendenser inom svenskt jordbruk med latenta överskottsproblem, inte minst på spannmålssidan, borde det finnas intresse av att finna lösningar på dessa frågor, dvs. finna former för ett ökat inslag av spannmålshjälp inom ramen för den framtida u-hjälpen. Hjälpen bör således inte inskränka sig till enbart katastrofhjälp, utan också ha karaktären av fleråriga spannmålsförsörjningsprogram. De erforderliga spannmålskvantiteterna bör SIDA inom ramen för den bundna u-hjälpen upphandla av det svenska jordbruket till inhemska inlösenpriser. SIDA bör därför av regeringen få i uppdrag att i samverkan med jordbruket och exempelvis svensk byggnads-, transport- och livsmedelsindustri utveckla kompletta distributions- och lagersystem för spannmål. Sådana system bör kunna ligga till grund för biståndsavtal. Samarbetet med mottagarländerna bör leda till en gradvis uppbyggnad av ett transport- och lagringssystem som skall kunna utnyttjas för såväl inhemsk spannmål som importerad. Med tanke på att just hanteringsförlusterna normalt är så stora i många för den egna, även lokalt producerade spannmålen, bör en uppbyggnad av det system vi ovan skisserat vara av största värde. Med anledning av det anförda hemställs att begär att regeringen ger SIDA i uppdrag att inom ramen för den bundna u-hjälpen upprätta förslag till spannmålsprogram av den typ som framgår av motionen. . HÖGMARK (m) () 1 1983/84.
mot · G7022198 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2198 Familjesituationen vid offentlig utlandstjänstgöring Vid förra väckte jag en motion om familjesituationen vid offentlig utlandstjänstgöring. Det visade sig genom de reaktioner jag fick att problemen var synnerligen stora för gruppen av medföljande. De flesta medföljande är i UD-tjänst men även i SID A-tjänst. De flesta är kvinnor. De medföljande är ej accepterade som grupp. De står utanför trygghetssystemet. De gör ett oavlönat arbete utomlands som kommer arbetsgivaren till del. De kan ej få tillräckligt med ATP-poäng genom förvärvsarbete hemma deras möjligheter att få arbete hemma är begränsade av att deras män är förflyttningspliktiga. Den svenska familjepolitiken har förändrats så till vida att de flesta familjer har två inkomster. Eftersom UD-familjen bara har en inkomst, innebär det att UD-familjen efter pensioneringen endast har en pension att leva på. Skulle änkepensionen tas bort skulle det skapa stora problem för denna grupp av kvinnor. De medföljande har en rad olika problem, som är olösta. Själva önskar de prioritera pensionsfrågan och möjligheterna att erhålla ATP-poäng för sitt arbete utomlands. Inom UD pågår sedan ett flertal år ett omfattande arbete för att underlätta de medföljandes situation. Det drar emellertid ut alltför länge innan några rejäla och konkreta åtgärder vidtas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för att avhjälpa problem som uppkommer för medföljande maka/make vid utlandstjänstgöring.
mot · G7022199 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2199 Tillskott till u-landsbiståndet genom avgift på Systembolagets plast* påsar Min sista motion under allmänna motionstiden tillägnar jag den anonyme person som till påtalat att vi svenskar har det gott ställt och mycket väl skulle kunna ha hållit enprocentsbiståndet! Brevet utgör motionstexten och lyder sålunda: Minska inte biståndsbj alpen till ! Anhåller om prövning av en idé. Vi svenskar vill gärna vara med och lämna bistånd till men det får inte vara för krångligt att göra detta. Men en liten frivillig summa som man till slut inte tänker på . När vi handlar på Systembolaget betalar vi ju inget för plastkassen. (Naturligtvis kostar dessa ändå.) Men låt oss betala (eller 15-25) per plastkasse automatiskt, och låt dessa gå oavkortat till u-hjälp! Om någon vill slippa 10-öringen kan man ju alltid be om brun påse eller nyttja medhavd. Kassören bör få slå in 10-öringarna i kassan utan frågor. Information: genom dagstidningar, TV, Systembolagets annonser, tryck på påsarna (TACK, Du gav nu 10öre till U-hjälp), dekaler på kassorna . Summan för bistånd kan baseras på antal levererade kassar så en dyr administration undvikes. Vi som har råd att gå till Systemet vi har råd att ge en skärv till den behövande delen av världen! Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att Systembolaget bör ta betalt för sina plastpåsar och att influtna medel skall tillfalla u-hjälpen.