ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702826 · 1984-01-19 00:00:00 — Lokalisering till av statens isbrytarverksamhet Med anledning av att statskontorets utredningsuppdrag angående frågan om civil bemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg kommer att redovisas bör isbrytarverksamhetens lokalisering ånyo kunna prövas. Enligt vår mening bör isbrytarverksamheten lokaliseras till någon plats längs där behovet av isbrytare är som störst. En lämplig plats är enligt vår mening . Där finns sjöbefäls- och sjömansskola samt en marin enhet, vilket måste vara av värde för verksamheten. I i norra delen av är beläget. Det har kapacitet för underhåll och reparationer av isbrytare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening uttalar att statens isbrytarverksamhet bör lokaliseras till . () ()
mot · G702827 · 1984-01-19 00:00:00 — Enklare markering av hastighetsbegränsningar på vägar Vi framförde vid 1980/81 ett förslag i syfte att förbättra trafiksäkerheten genom vissa markeringar på vägbanan genom anbefallda hastigheter. Även ett nytt system för vägskyltarnas utformning föreslogs i motionen. har flera svenska forskare arbetat med frågor av detta slag. En av dem har visat på behovet av en förbättring och förenkling eftersom vetenskapliga undersökningar visar att trafikanterna uppmärksammar endast vartannat vägmärke. Han har därför arbetat fram ett förslag som skulle kunna nedbringa antaiet skyltar och göra märkena effektiva och lämna nödvändig information. Hans lösning är ett system med kombinationsskyltar. Som exempel kan man tänka sig att en skylt med hastighetsbegränsningen /t också betydde parkeringsförbud eller förbud att stanna. Färgerna på vägbanans streck kunde ange olika tillåtna hastigheter. Han kommenterar sitt förslag: - Med detta system kunde miljoner inbesparas på nyuppsättning och reparation av trafikmärken. som förslaget innebär besparingar skulle det ge säkrare trafik, färre märken och tecken som verkligen uppfattas och efteröljs av trafikanterna. Givetvis kräver förändringar av detta slag försök och studier, och forskaren kan inte bekosta dem. Det vore därför angeläget att det allmänna prövade förslaget. Vi anför några synpunkter som getts av dem som tagit del av förslaget: . Liljebäck, statens vägverk, : i omsätter ca 2 milj. kr. En förenkling av utmärkningssystemet för vår del, förutom att trafiksäkerheten ev. kunde höjas. Vi anser därför att en förenkling av utmärkningen är angelägen. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om åtgärder i syfte att förbättra trafiksäkerheten.
mot · G702828 · 1984-01-19 00:00:00 — i och av statsbidraget till ersättningstrafik Enligt riksdagsbeslut skall den fortsatta trafiken på 24 bandelar-i nära 80 olika kommuner - utredas av transportrådet. Utredningsarbetet pågår och förslag untsänds till länshuvudmännnen för ställningstagande. I verkligheten har emellertid länshuvudmännen ytterst liten valmöjlighet eftersom betydande statsbidrag utlovas till ersättningstrafik på landsväg medan de själva får bekosta kvarvarande spårbunden trafik. Det samlade underskottet för de 24 bandelarna är enligt uppgift ca 80 milj. kr. Om sålunda nedläggningen verkställs fullt ut får länshuvudmännen detta belopp som statsbidrag fördelat för att kunna bygga upp ersättningstrafik med bussar. Självklart måste det vara lockande att ta emot statsbidrag för bussar i stället för att själv tvingas betala järnväg. En nedläggning av järnvägstrafiken blir därigenom en ytterst marginell besparing för staten. Man har svårt att se logiken med en nedläggning som knappast ger statliga besparingar men väl är till betyande försämringar för berörda kommuner. För samhället i sin helhet betyder en övergång till busstrafik i stället för järnvägstrafik större energiåtgång och ytterligare miljöförstöring. Enligt intentionerna trafikpolitiska beslut skulle kommunerna själva kunna påverka utformningen av sin trafik. Valet mellan tåg eller lastbil/buss skulle vara förutsättningslöst. För att kunna uppnå denna målsättning bör därför reglerna ändras så att länstrafikbolagen själva får avgöra om de 80 miljonerna skall användas till fortsatt tågtrafik eller övergång till landsvägstrafik. Först då har talet om jämlikhet mellan trafikslagen någon innebörd. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att reglerna för det statliga ersättningsbidraget ändras så att det även kan utgå för fortsatt järnvägstrafik. HANS () i
mot · G702829 · 1984-01-19 00:00:00 — I konsekvens med trafikpolitiska beslut sammanslogs dåvarande transportnämnden, bussbidragsnämnden och fraktbidragsnämnden till ett nytt statligt verk, transportrådet. Avsikten var att främja utvecklingen inom kollektivtrafiksektorn samt att samordna och underlätta beslut om trafiksvaga järnvägslinjers framtida trafikerande. Erfarenheten från de gångna åren visar helt entydigt att syftet var gott men att målet aldrig uppnåddes. har i sitt agerande tydligt visat sitt ensidiga intresse för landsvägstrafik. Många av de utredningar transportrådet gjort har knappast varit den utlovade hjälpen till berörda länshuvudmän, när det gäller att ta ställning till den framtida trafikeringsformen för trafiksvaga bandelar. Särskilt kan materialet om t. ex. , samt senast Ystad-Tomelilla-Simrishamn kritiseras. Enligt kritiken stämde knappast något med verkligheten utom möjligen en fotostatkopia av SJ:s gällande tidtabell för sträckningen. skall enligt riksdagsbeslut vara ett affärsdrivande verk, avsett att lämna skälig avkastning. Man har därför svårt att se fördelen med transportrådets tjänster när det gäller bedömningen av SJ:s olika aktiviteter. (SJ är säkert själv i stånd till att bedöma sina bandelars inkomster och kostnader.) Länshuvudmännen i de olika länen är väl skickade att bedöma framtidens lokaltrafikbehov utan transportrådets hjälp. I nuvarande ekonomiska läge krävs en lång rad av djupgående förändringar för att återskapa balansen i ekonomin. En stor del av dessa nödvändiga åtgärder handlar om stor återhållsamhet inom den offentliga sektorn. På så sätt frigörs resurser för en mera produktiv användning. En nedläggning av transportrådet skulle vara helt i linje med dessa intentioner och lämna ett värdefullt bidrag till saneringen av onödig byråkrati i . Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen utreder om transportrådet kan avvecklas och dess arbetsuppgifter överföras till och länshuvudmännen. HANS () i
mot · G702830 · 1984-01-18 00:00:00 — öde har stötts och blötts i åtskilliga utredningar. Det välmotiverade initiativet att finansiera kanalens fortsatta verksamhet medelst fastighetsförsäljningar stoppades. bollas av allt att döma kanalens öde mellan olika departement, allt medan kanalbolagets styrelseordförande betackar sig för att skall röna samma öde som - ett groddike under domänverkets ledning. Under beslutsvåndan har privata intressenter anmält sig - att göra kanalen lönsam. Näringslivet är villigt att gå in som delägare. Såväl företagsledare som engagerade kanalvänner förklarar sig kapabla att få fram erforderligt kapital. Med hänvisning till det positiva intresse som föreligger för att få kanalbolaget och dess ekonomi på fötter hemställs att hos regeringen begär ett snart och positivt ställningstagande till förfrågan om privatisering.
mot · G702831 · 1984-01-19 00:00:00 — En av de mest belastade enkelspåriga sträckorna i SJ:s affärsbanenät är . Omläggning pågår f. n. av sträckan . Genom omläggning av nämnda linjeavsnitt förbättras trafiksäkerheten, då ett femtiotal järnvägskorsningar inom kan slopas. I anslutning till denna ombyggnad anläggs också partiellt dubbelspår. För att förbättra kapaciteten krävs emellertid ytterligare investeringar i dubbelspår. Det gäller främst sträckan . Genom inrättande av flygförbindelse har järnvägens konkurrenssituation försämrats. andel av marknaden har minskat till av det totala resandet. Om inte mer resurser satsas på upprustning av banan är det risk för att järnvägens andel av resandet fortsätter att minska. Med hänsyn till arbetsmarknadsläget bör en del av investeringarna kunna finansieras med beredskapsmedel. En bidragande orsak till järnvägens förhållandevis ringa andel av det totala resandet torde också vara att till stor del består av högklassig motorväg. Genom en successiv upprustning av banstandarden på inkl. utbyggnad av partiellt dubbelspår är det möjligt att höja medelhastigheten jämfört med den nuvarande som uppgår ., vilket skulle förkorta restiden . Därmed ges järnvägen ökade möjligheter att överta en större andel av den interregionala trafiken längs både vad gäller person- och godstransporter. Medelhastigheten på sträckan är och på sträckan . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående upprustning och utbyggnad av partiellt dubbelspår på . () ()
mot · G702833 · 1984-01-20 00:00:00 — har under /83 inrättat en tjänst som kallas heta linjen eller helautomatiskt gruppsamtal med icke på förhand bestämda deltagare. Uppslaget till detta fick i samband med att en del ungdomar upptäckte att de kunde ringa vissa vakanta telefonnummer och på illegal väg kopplas ihop med andra ungdomar som ringde samma nummer. Detta åstadkom kaos för och obehag för abonnenter med närliggande nummer. satte då in resurser för att stoppa detta sätt att ringa. insåg dock mycket snart att det fanns ett önskemål från många abonnenter att ringa på detta sätt. Man inrättade en legal möjlighet på några orter i att företrädesvis , veckoslut och ringa till heta linjen. Detta har inneburit att denna telefontrafik icke belastat telenätet under vardagarnas förmiddagstimmar, då belastningen är som störst. har det säkerligen mest varit ungdomar som använt sig av detta sätt att få kontakt med varandra. För har det visat sig att denna form av service varit ekonomiskt framgångsrik. Nackdelar med heta linjen är naturligtvis när denna utnyttjas av ungdomar utan föräldrars vetskap för framför allt långlinjesamtal med åtföljande dyrbara teleräkningar. Trots denna och kanske en del andra avigsidor har säkert denna form att nå kontakt kommit för att stanna. skriver i sin verksamhetsberättelse att utvecklingen får visa om det finns anledning att införa nummer för gruppsamtal för speciella intressegrupper för hobbies, språk och liknande. Jag anser att tiden redan är mogen för inrättande av nummer för sådana grupper. Det kan också gälla för äldre människor, där telefonkontakten kan ge en känsla av gemenskap och avkoppling. Att kontaktbehovet är enormt i vårt stressade samhälle kan vi bl. a. se i kontaktannonserna, både i veckopressen och i dags- och kvällstidningarnas söndagsupplagor. För att rättvisa att nå heta linjen utan alltför stor kostnad för teleabonnenterna i skall åstadkommas bör nummer för gruppsamtal införas i varje län. I vissa Norrlandslän där avstånden är stora kan nummer inrättas på två orter i länet. Vidare bör göra någon form av enkät för att få veta inom vilka speciella intresseområden det är lämpligt att öppna nya nummer till heta linjen. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående s. k. heta linje. minab/gotab 1984 77615
mot · G702834 · 1984-01-19 00:00:00 — 1983/84 834-842 m. fl. I budgetpropositionen, bil. 11, sägs att syftet med stödet till ny teknik är att underlätta tillkomsten av sådana anläggningar där den tekniska-ekonomiska risken kan bedömas vara så stor att anläggningen inte skulle komma till stånd utan statligt stöd. a. hänvisas det till att på avloppsreningssidan föreligger behov av utveckling och utprovning av nya metoder att reducera kvävet. Det föreligger också behov för ny teknik inom i stort sett varje bransch för att begränsa utsläppen till luft och vatten. redovisar att efterfrågan på bidrag till ny teknik har varit begränsad, men att anspråken på medel från anslaget ökat . föreslås i budgetpropositionen en ytterligare minskning av anslaget med . utöver den beslutade minskningen på , som föreslogs i proposition 1983/84:40. Det här innebär att anslaget för nästa budgetår uppgår till knappt en tredjedel av innevarande års anslag. Eftersom det finns en mycket stor anslagsreservation ämnar vi inte f. n. föreslå någon ändring av anslaget, men vill anföra följande om nyttjandegraden och behovet av miljöskyddsteknik. I översikten i bil. 11 sägs följande: Att trygga alla människors rätt till en god livsmiljö är målet för miljöpolitiken. Sedan följer en uppräkning över alla de stora problem på miljöområdet som vi brottas med, och där försurningen av mark och vatten sägs vara det allvarligaste. Mot detta har vi givetvis inget att erinra, men här uppstår frågan huruvida utnyttjande av medel motsvarar de intentioner som regering och riksdag uttalat och löser de miljöproblem vi har. Vi kan inte tolka den begränsade efterfrågan på annat sätt, än att det brustit i information och saknats initiativ på detta område. Vi anser därför att åtgärder och initiativ måste tas för att intensifiera verksamheten för ny och bättre miljöskyddsteknik. Det bör i främsta hand åligga och regeringen att vidta dessa åtgärder. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om intensifierad verksamhet för ny och bättre miljöskyddsteknik. (vpk) (vpk)
mot · G702835 · 1984-01-20 00:00:00 — Insamling och destruktion av PCB På grund av de risker som är förenade med PCB förbjöds nyinstallation av utrustning innehållande PCB 1979. PCB kan vid höga temperaturer ge klorerade dibensofuraner (TCDF). Av TCDF finns typer med olika giftighetsgrad. Vid de olyckor som förekommit i då PCB överhettats har vid samtliga tillfällen de giftigaste typerna konstaterats. Man anser att maximalt tillåten mängd av dessa är per hektar. Trots att arbetet påbörjats för att kartlägga och insamla materiel innehållande PCB finns fortfarande många ton företrädesvis i elektrisk utrustning runt om i . Som exempel kan nämnas kondensatorer i ett stort antal av SJ:s lok som fortfarande inte är utbytta. Detta arbete måste därför påskyndas. Ett antal svårigheter har också kunnat noteras i samband med destruktion av PCB. Då det finns metoder som med säkerhet ger en mer tillfredsställande destruktion än den som provats i , är det angeläget att prövning av andra alternativ igångsätts. En arbetsgrupp bör därför tillsättas. Denna skall få i uppdrag att göra en grundlig, förutsättningslös utredning av alternativa processer för separat destruktion av PCB. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insamling och destruktion av PCB.
mot · G702836 · 1984-01-17 00:00:00 — Insamling av batterier innehållande kvicksilver m. m. Spridningen av kvicksilver och kadmium genom batterier som bränns tillsammans med övrigt hushållsavfall har kommit att utgöra en väsentlig del av det sammanlagda utsläppet av dessa giftiga tungmetaller i landet. Mängden av tungmetaller i hushållsavfallet tenderar dessutom att öka. Den totala mängden kvicksilver från batterier som kasseras i hushållssoporna kan f. n. beräknas till ca . Eftersom av avfallet bränns beräknas ca genom förbränningen spridas i luften. Batterier som innehåller kadmium omfattas inte av kadmiumförbudet. Omkring ingår i små slutna battericeller, och huvuddelen torde hamna i hushållsavfallet och sålunda till stor del drabbas av förbränning. riktades ett tillkännagivande till regeringen i frågan på förslag av jordbruksutskottet. Dåvarande regeringen har därefter i skrivelse (L9 1982/83:30) redovisat åtgärder att begränsa användningen av kadmium. I denna skrivelse aviseras åtgärder för insamling av batterier. Insamling av batterier kan bedrivas på olika sätt. Ett pantsystem liknande det som kommer för aluminiumburkar torde vara den effektivaste metoden. Ett annat alternativ är att med hjälp av en informationskampanj anordna frivilliga insamlingar vid de försäljningsställen som tillhandahåller batterier. har i betänkandet 1983/84:7 avvisat motionen i ärendet med hänvisning till att utskottet utgår från att regeringen mot bakgrund av förslag från kommer att vidta de åtgärder som bedöms nödvändiga. Något förslag har ännu inte redovisats, och det är mycket angeläget att insamlingsarbetet igångsätts. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att förslag skyndsamt framläggs till om insamling av batterier. () ()
mot · G702839 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Produktionen av ull och lin har uttryckt sig mycket positivt om stöd till produktionen i landet av ull och lin. Man har uttalat att det är värdefullt att kunskaperna bibehålls och insett att "mycket talar för att stöd i någon form är påkallat om hanteringen skall kunna upprätthållas i nämnvärd omfattning (JoU 1983/84:6). fick att uttala att regeringen borde ta fram ett program för inhemsk produktion av textilfibrer (NU 1978/79:48). Uppgiften att ta sig an frågan lämnades till . Både jordbruksutskottet och näringsutskottet litar på att gör vad som behövs för att ull- och linproduktionen skall komma i gång i landet. Det måste då vara mening att nämnden skall få så stora resurser att den kan fullfölja sina planer inom området. Intresset för ull och lin växer, och på många håll i landet arbetar människor ideellt för att bibehålla får som har bra ull och för att odla och bereda lin. Det behövs inte mycket ekonomiskt stöd för att dessa ideella verksamheter skulle kunna bli en viktig näringsgren. har fått sina anslagsäskanden hårt nedskurna av regeringen. Sett ur sysselsättningssynpunkt är anslaget ytterst blygsamt. Ett jobb i industrin brukar beräknas kosta flera . Nämnden föreslår att den del av anslaget som skall gå bl. a. till råvaruförsörjningen räknas upp med . Detta är inte en besparing. Det är att låta snålheten bedra visheten! Eftersom upprepade gånger uttalat att man är positiv till samhälleligt stöd till inhemsk produktion av ull och lin bör anslaget räknas upp så att nämnden kan fullfölja de planer räknar med att man skall förverkliga (JoU 1983/84:6). Med anledning av det anförda hemställs att till B 4 Främjande av hemslöjden för /85 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . höjt anslag för främjande av inhemsk ull- och linproduktion i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G702840 · 1984-01-20 00:00:00 — har 1200 sjöar. Av dessa är ca 750 försurningshotade. av sjöarna bedöms vara i behov av kalkning . a. drabbar försurningen svårt det primära rekreationsområdet Åsnen-Listerlandet, som till stora delar ligger inom länsgräns. Försurningsutvecklingen har gått så långt att pH-värdena är så låga att nu olika metaller utlöses från marklagren, förutom den tillförsel av försurade ämnen av tungmetaller som tillföres genom luftföroreningar. Vi har också kommit till ett sådant tillstånd att aluminium, som är en av de vanligaste metallerna i jordskorpan, löses ut från marken och transporteras ut i vattnet. Hur det påverkar människor och andra levande organismer vet vi ganska litet om. Forskningen kan ännu ej redovisa vad följderna blir. Av gjorda undersökningar i Blekinges sjöar framgår att kvicksilverhalten i vattnet stiger och anrikas i organismen, bl. a. i fisken. Undersökningar tyder på att flertalet sjöar i torde befinna sig i gränsområdet för grålistning. Om inte betydande restaureringsåtgärder insättes kommer svartlistning av sjöar snart att bli ett faktum. Vid en mindre undersökning har man konstaterat att tillväxt av gran och tall har reducerats. Det kan bero på många markbiologiska processer som skall sönderdela växt- och djurrester så att de blir tillgängliga som näringsmedel. a. gäller det fosfor och kväve. Vid metallförsurning blir de döda växt- och djurresterna ofullständigt nedbrutna, vilket innebär näringsbrist och ett behov av gödsling. Men gödsling innebär i sin tur faror för utlakning till yt- och grundvatten av skadliga ämnen. Man har kommit in i en ond cirkel. I med sysselsättningsproblem är det viktigt att kunna bibehålla nuvarande produktionsnivå för skogen och dess produkter. har konstaterats påtagliga bevis på att den s. k. skogsdöden börjat slå till mot skogarna i . Det innebär att skogen dör ut, gran och tall tappar sina barr från toppen och ner utefter stammen och träden vissnar. Man har konstaterat att markförsurning inte är orsaken utan Det är främst svavel och kväveföroreningar som kan ge upphov till dessa skador. Skadorna uppkommer snabbt, avverkning av skogen måste ske , vilket innebär produktionsbortfall. Det gäller att kartlägga och försöka få klarhet i orsakerna, så man får ordentliga möjligheter att möta den hotande faran mot skogen. Sammanfattningsvis kan sägas att är hårt drabbat av försurning både när det gäller mark, vatten och luft. Utsläppen av svavelföroreningar måste i första hand reduceras i fråga om det vi själva släpper ut, men kontakter måste också tagas med övriga och påverka en begränsning av svavelutsläppen därifrån. Med anledning av det i motionen anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder vidtas i för att uppmärksamma utvecklingen av försurningen och därmed sammanhängande tungmetallproblem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att forskning vidtas beträffande orsakerna till den s.k. skogsdöden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att ett åtgärdsprogram utformas och fullföljs i ett pilotprojekt.
mot · G702842 · 1984-01-19 00:00:00 — och till av en forskningsstation Vpk föreslår i särskild motion 1983/84:848 skyndsamma åtgärder mot den omfattande försurningen. I , inte minst i , har försurningen med skrämmande fart förorsakat skador på skogen. i håller nu på att kartlägga skadorna men har till detta arbete begärt forskarhjälp. Behovet av ökade kunskaper är stort såväl beträffande upptäckt av tidiga skador som om möjligheter att förhindra och mildra dess effekter. Skogen representerar en förnyelsebar naturresurs av ovärderlig betydelse. I , där den begynnande s. k. skogsdöden är mest utmärkande, bl. a. som en följd av den kalkfattiga marken, är också behovet av forskarinsatser som störst. Här samlas en stor del av nedfallet av försurande ämnen från kontinenten. Närheten till andra länder underlättar dessutom utbytet av forskarresultat och annat samarbete på området. I finns flera av de skogsbiotoper representerade som finns i . Länet saknar egen högskola och behöver få in mer av forskning och utveckling. I finns länets skogsvårdsstyrelse med en miljömedveten ledning. Därifrån finns också dagliga tåg- och flygförbindelser. Vi anser därför att förutsättningarna här är goda för etablerandet av en forskningsstation för olika miljögifters bl. a. försurande effekter på skog och skogsmark. Mot bakgrund av ovanstående föreslås* att hos regeringen hemställer om förslag syftande till etablerandet av en forskningsstation i för olika miljöskador på skog och skogsmark. (vpk) (vpk) * Se även motion 1983/84:848.