mot · G7022216 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Principerna för den svenska säkerhetspolitiken kännetecknas av fasthet och konsekvens. Neutralitetspolitiken är kärnan i denna politik. Därmed bidrar vi bäst till att säkerställa vårt eget och den övriga nationella oberoende och till att minska spänningen i . Trovärdigheten för den svenska säkerhetspolitiken ökas ytterligare av att dess grunder bärs upp av en mycket stor riksdagsmajoritet. totalförsvarsbeslut var en sådan manifestation. Beslutet grundades på förslag från mittenregeringen, men i de grundläggande säkerhetspolitiska avsnitten byggde dessa förslag på eniga betänkanden från den senaste försvarskommittén. En arbetsgrupp inom konstaterade i en rapport om och ubåtsincidenterna i ett säkerhets- och militärpolitiskt perspektiv att ubåtskränkningarna utgör det allvarligaste provet på vår säkerhets- och försvarspolitik sedan . Detta innebär inte att politiken bör omprövas. Tvärtom ligger det i allas intresse, och i högsta grad i vårt eget, att grundvalarna för denna politik förblir orubbade. Säkerhetspolitiken syftar ju till att landet skall kunna behålla sin självständighet också i mycket svåra situationer - även i ett krig i vårt närområde och därför måste vi kunna visa att vår politik ligger fast. Tyvärr måste konstateras att den internationella spänningen ökat ytterligare i förhållande till läget då totalförsvarsbeslut fattades. Rustningsutvecklingen i vår närhet gör att mer än tidigare kan hamna i skärningspunkten vid en eventuell konflikt i . Det ligger i vårt eget intresse, liksom i andra folks, att allt som kan göras för att åter få till stånd förhandlingar mellan supermakterna om reduktion av kärnvapen och andra vapen verkligen blir gjort. Frågan om förtroendeskapande åtgärder ämnet för är utomordentligt betydelsefull, eftersom sådana åtgärder kan minska misstanken på ömse håll om att kunna bli utsatt för överraskande anfall. Frågorna har också stor direkt betydelse för , eftersom just riskerna för överraskande anfall tillmättes ökad vikt i det senaste försvarsbeslutet. Ökad öppenhet i fråga om militära dispositioner, som förvarning om manövrer, utbyte av observatörer och över huvud större insyn, är därför önskemål som i hög grad ligger i och andra små staters intresse. vill betona vikten av att vårt land står kvar vid sina säkerhetspolitiska åtaganden inom försvarspolitiken, biståndspolitiken och nedrust Om vi vill bli bemötta med respekt måste vi handla konsekvent. Inom försvarspolitiken finns ett sådant åtagande genom grunderna totalförsvarsbeslut. Vi får inte ge intrycket att är berett att ompröva sin försvarspolitiska målsättning till följd av yttre omständigheter som t. ex. en oväntat hög dollarkurs. Det står nu helt klart att för inte kan genomföras det försvarsprogram vi omsorgsfullt bestämt oss för utan att kompensera försvaret. I princip bör gällande försvarsram ligga kvar. Kompensation bör därför ges i efterskott för varje budgetår för sådana dollarfördyringar som inte täcks in genom priskompensationssystemet. Försvaret befinner sig i en akut krissituation till följd av dessa valutaförändringar. I vad mån det kommer att finnas ett kompensationsbehov även de kommande budgetåren är omöjligt att säga . Beroende på den statsfinansiella situationen anser att det är nödvändigt att ställa hårdare besparings- och rationaliseringskrav på försvaret än riksdagsbeslut. Besparingar bör göras i fredsorganisation, drift och administration. Däremot bör försvarseffekt och försvarsförmåga hållas uppe. I linje med vad som beslutades efter en uppgörelse mellan regeringen och mittenpartierna bör därtill ubåtsskyddet stärkas. Vi menar därför att innevarande år bör fatta ytterligare beslut i fråga om fredsorganisationen. I första hand bör beslut fattas om nedläggningar motsvarande vad som 1982 undantogs från de förslag som lagts fram av försvarskommitténs arbetsutskott för fredsorganisationsfrågor. Beslut bör därför fattas om nedläggning av ytterligare två regementen inom armén och en milostab. I den mån nya förslag kommer att läggas bör dessa bli föremål för beredning i en parlamentarisk grupp. I de sammanhangen bör även de av chefen för marinen föreslagna förändringarna prövas. Vi anser också att vissa ytterligare beslut bör kunna tas i fråga om försvarets centrala myndigheter genom snabb behandling av förslag års kommitté om dessa myndigheter. Därjämte bör möjligheter att inordna flygvapnets skolförband som underenheter till flottiljer studeras, liksom andra rationaliseringsmöjligheter inom flygvapnet. Det kan visserligen sägas att nedläggningar av förband ger besparingar först . Dock finns, genom att försvaret har ett rätt kvalificerat lednings- och ekonomisystem, möjlighet att kunna dra nytta av en framtida besparing även tidigare. Genom att försvaret omfattar en stor verksamhet finns möjlighet att skaffa en viss extra utrustning i närtid och betala detta genom att i stället senarelägga t. ex. ett byggnadsprojekt som då i stället kommer till utförande när besparingar från den ytterligare förbandsindragningen kan realiseras. I praktiken är det oftast inte ett projekt som senareläggs, för att ge plats för ett annat, utan i stället kan det vara en kedjeeffekt med flera objekt förskjutna kanske var. Slutsatsen av detta är att försvaret har stor nytta av en rationalisering, även om det tar från beslut till nedläggning. Vi finner det angeläget att framhålla att de här nämnda ytterligare förbandsindragningarna alltså gäller beslut innevarande försvarsbeslutsperiod. Inför 1990-talet är det därtill starkt motiverat att fatta ytterligare beslut om nedläggningar. Detta främst därför att antalet värnpliktiga kommer att minska kraftigt i början och mitten av . Beslut om förbandsindragningar som skall göras då bör till en del beslutas . Frågan om indragning av ytterligare en milostab alltså till fyra mot dagens sex - bör också avgöras 1987. Då bör även ytterligare inskränkningar på central nivå vara mogna för beslut. I en annan motion från föreslås, , att 2 000 värnpliktiga undantas från militärt försvar och i stället förs till civilförsvaret. Det möjliggör då en föryngring av civilförsvaret, som pengar frigörs inom det militära försvaret. Försvarets akuta ekonomiska problem har från myndigheternas sida och i debatten i övrigt främst föranlett överväganden om reduktioner inom luftförsvaret. Detta är utomordentligt olyckligt, eftersom luftförsvaret var den del av försvaret som i försvarsbeslutet kom att framhållas särskilt. Hotbilden i luften har nämligen blivit väsentligt allvarligare än . Luftförsvarets ökade betydelse togs upp i partimotion om säkerhetspolitiken (1982/83:1797) med anledning av att regeringen då föreslog en minskning från tolv till elva jaktdivisioner genom indragning av en division . I motionen framhölls bl. konstaterade att kraven på luftförsvaret ökat. Hotet från attackflyg mot vårt land blir större genom att räckvidder, lastförmåga och navigationshjälpmedel utvecklats kraftigt inom det senaste årtiondet. Detta har lett till en övergång till ett mer offensivt taktiskt flyg, kvalitativt jämförbart med det Nato haft . Transportflyget har utvecklats mycket kraftigt och kan få mycket stor betydelse i framtida konflikter. Antalet helikoptrar, både för luftlandsättning och som vapenplattform, har ökat dramatiskt. Genom nya flygande radar- och stridsledningsflygplan (vad som i väst kallas AWACS) blir det helt andra möjligheter för en angripare att leda egen jakt - som skydd för attackflyg, transportflyg och helikoptrar - långt in över vårt land. Tillsammans ger detta en betydligt svårare situation än vi tidigare behövde räkna med. Tillkomsten av kryssningsrobotar brukar också nämnas i sammanhanget. Erfarenheter och studier visar att ett fungerande luftförsvar tvingar en angripare att anfalla i vågor för att minska sina förlustrisker. Ur svensk synvinkel har detta den stora fördelen att det väsentligt underlättar möjligheterna att - via luftbevakningssystem larma civilbefolkningen och därmed nyttja skyddsrummen. Mot den här bakgrunden ter det sig starkt befogat att behålla dagens tolv jaktdivisioner. Jaktflyget har ju reducerats mycket kraftigt - som Vi hade 33 jaktdivisioner , 1960, 1967, 1972, 1976 och 12 . avvecklades dessutom flygvapnets sex divisioner med luftvärnsrobotar för höghöjdsförsvar . (Bloodhoundrobotar som fullt användbara såldes tillbaka till .) Riksdagsmajoriteten beslöt att lägga ned den tolfte jaktdivisionen. Vi yrkar nu inte att detta beslut rivs upp. Vi accepterar däremot inte tanken att ytterligare tre divisioner skall läggas ned. Ett sådant beslut skulle innebära att samtliga Draken utgår trots att flygplanen bedöms fullt användbara även in . En nedläggning skulle innebära att jaktflyget skulle minska till åtta divisioner, efterhand utrustade med . En minskning till åtta divisioner är en så dramatisk minskning att den helt strider mot vad som konstaterades i senaste försvarsbeslutet om luftförsvarets ökade vikt. Redan beslutet om en så kraftig neddragning skulle troligen leda till betydande uppmärksamhet utomlands. Detta skulle komma att negativt påverka vår trovärdighet redan innan indragningarna som sådana genomfördes. Det är möjligt att endera eller båda militärblocken skulle finna denna nedskärning av det svenska luftförsvaret så allvarlig att de vidtog motåtgärder genom att stationera ytterligare flyg i vårt närområde. Därmed skulle situation vara ännu mer utsatt. Drakenplanen bedöms fullt möjliga att använda . Det framgår också av att såväl som uppges intresserade av att köpa begagnade Draken. (Sådan försäljning är möjlig även om tre divisioner behålls i , eftersom vi har nio divisioner med Draken, ett antal som minskar i takt med att tillförs.) Hur skall omvärlden och även svenska folket reagera om vi själva skrotar flygplan av samma typ som andra stater köper från oss i ett läge då hotbilden i luften förvärras? Det bör också noteras att har ett betydande arv i form av beväpning till Draken, nämligen Falconrobotarna 27 (radarrobot som även kan användas i moln och dimma) och 28 (infraröd målsökare). Dessa vapen kan inte användas på , varför en utrangering av Draken innebär att vi kan nyttja detta arv. När Bloodhoundrobotarna, tidigare Drakenversionen och jaktversionen av Lansen, togs ur tjänst var det under intryck av avspänningen. Det låg logik i att avveckla materiel när man bedömde krigsrisken i närtid vara utomordentligt liten. Pengar kunde då frigöras för att skapa handlingsfrihet i ett längre perspektiv. Att nu besluta att luftförsvaret skall nedgå i effekt just för åren kring 1987-1993 förefaller mot denna bakgrund föga underbyggt. Vad finns det för indikationer på att hotet skulle vara mindre just dessa år? Det kan också noteras att det tillskott till luftförsvaret som väntas komma genom en mörkerversion, dessutom med längre räckvidd, av arméns svensktillverkade Robot 70 inte heller kompenserar denna lucka, eftersom roboten inte bedöms vara utvecklad så att beställning kan göras före slutet av . Slutsatsen är därför att de tre Drakendivisionerna skall behållas. (Alla tre divisionerna finns vid F10 i , alltså nära de delar av vårt territorium där de flesta kränkningar av vårt luftrum sker i fredstid och i ett område där anflygningstiderna från andra stater är mycket korta.) Från sida har framhållits betydelsen av att anskaffa och placera ut de nya radarstationerna för spaning på både hög och låg höjd. Det senare systemet, PS 870, är viktigt därför att saknar radar som kan upptäcka flygplan på låg höjd vid älv, längs och på . Det nya systemet blir gemensamt för flygvapnet och marinen då det också skall svara för havsövervakningen. Man kan med systemet upptäcka övervattensfartyg och ubåtar som sticker upp delar av tornet. Radarsystemen är viktiga också för civilförsvaret, eftersom skyddsrum och andra skydd är meningslösa om man inte kan larma civilbefolkningen. I en annan motion till årets riksdag har vi föreslagit en minskning av skyddsrumsbyggandet det närmaste året. Motivet är att kommunerna ännu inte påbörjat den skyddsplanering som skall ange vilka bostadsområden som bör anses utsatta för stort hot. Regeringen har i avvaktan på denna skyddsplanering föreslagit att skyddsrumsbyggandet bör upphöra i småhusområden. Vi menar att ytterligare områden bör undantas och att en mindre del av pengarna bör gå till skyddsrum i anslutning till nyproduktion av bostäder och att i stället mer satsas på att bygga separata skyddsrum, där riskerna anses särskilt stora, t. ex. i sådana cityområden som har brister i luftskyddet. Att något hålla tillbaka skyddsrumsbyggandet och i stället ge ökat utrymme än eljest för investeringar i radarstationer skall ses som en omprioritering inom befolkningsskyddet. Med stora brister i radarsystemet finns det uppenbar risk för att kanske hundratusentals skyddsrumsplatser inte kommer att kunna nyttjas därför att det brister i förvarningen. års försvarsbeslut diskuterades att civilförsvaret borde bidra med anslag för att förse radarstationer med reservantenner, därför att civilförsvaret ansågs ha större krav än flygvapnet på uthållighet i radarsystemet. Med motsvarande tankegång är det därför fullt befogat att söka förhindra försening av radarsystemets utbyggnad genom att i stället något reducera skyddsrumsbyggandet i områden som inte bedöms ligga i direkt närhet till sannolika målområden. Olika radarstationers betydelse också för civilförsvarets förvarning bör därför vägas in när man avgör turordningen i vilken stationerna byggs. Betydelsen av luftförsvaret talar för snar anskaffning av den modernare jaktrobot (Robot 74) som avses för och som sedan kan ärvas av JAS. Med kompensation till försvaret för dollarkursens verkningar bör en sådan anskaffning kunna genomföras . Består den höga dollarkursen bör anskaffning av IR-robot från annat land övervägas, och då kan priset bli fördelaktigare. Ett alternativ kan också vara att anskaffa ett begränsat antal robotar i en första omgång - en angripare måste då ändå kalkylera med dem, eftersom han ju inte vet på vilka flygplan just de nyaste robotarna finns. Den robot som redan finns (en något tidigare version av samma robot) är i och för sig en bra robot, även om den inte kan användas lika obehindrat från olika anfallsvinklar. Det nya bassystemet inbjuder till mer kreativitet och nytänkande än tidigare system. De tidigare fasta anläggningarna kan ersättas med rörlig klargöring, alltså fordonsbundna serviceenheter som snabbt kan skifta mellan olika klargöringsställen för flygplan. Och i stället för få, rätt stora banor skall man med JAS nyttja fler små banor. Uthålligheten i bassystemet utökas därmed kraftigt. Också därför att resurserna för att reparera banor utökas. När flygvapnet planerade det nya bassystemet utgick man från att vissa specificerade resurser skulle komma att krävas. Ett ganska stort antal basbataljoner ansågs önskvärt, och för dem tänktes då en organisation med värnpliktiga, befäl och utrustning av olika slag. Om pengarna minskar är ett sätt att minska antalet bataljoner. Ett alternativ till att minska antalet bataljoner när resurserna minskar är att undersöka om organisationen kan förenklas. Finns det mer av civil materiel hos entreprenadföretag och fordonsägare som borde kunna rekvireras och därmed minska behovet av direktanskaffning? Den personal som direkt handskas med flygplanen är det knappast brist på, eftersom flygtidsproduktionen i fred kräver fler värnpliktiga än som i och för sig behövs för krigsorganisationen på dessa poster. Däremot finns ett behov av mer bevakning av baser och skydd mot kuppanfall. Men är det nödvändigt att nyutbilda alla? Ställ militärbefälhavarna inför prioriteringen mellan olika försvarsobjekt. Vissa baser kanske kan mobiliseras snabbt om man väljer lokalrekrytering, medan andra kanske bemannas med något äldre värnpliktiga från storstadsområden och kan vara brukbara först . Rimligen finns en hel rad variabler som man kan spela med, antal, enheter, olika utbildade värnpliktiga, geografiska variationer utifrån just den speciella basen. Det är alltså skillnad mellan att på papperet rita upp önskelista för t. ex. ett 30-tal enheter som man vill ha olika organiserade och med exakt lika utrustning å ena sidan och att å andra sidan säga sig att för begränsade resurser men med fullt utlopp för regionala initiativ få använda fantasi och påhittighet. I arbetslöshetsdrabbade områden särskilt i övre bör AMSmedel kunna få användas för att bredda avsnitt av länsvägar och motsvarande arbeten för Bas 90 utan att försvaret sedan återkrävs på dessa AMS-medel. Dessa baser skulle därigenom likställas med civila projekt. Vad här senast sagts är inte i sig avsett att ses som genomarbetade alternativ. Vårt syfte har varit att framhålla att i det ekonomiska läge försvaret befinner sig, måste man på olika sätt söka stimulera till kreativitet i syfte att hitta fler metoder att med begränsade ekonomiska insatser få ut hög effekt. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar sig för att gällande försvarsram skall ligga kvar men att kompensation i efterskott för varje budgetår ges för sådana valutakursförändringar som inte kan täckas in genom nuvarande priskompensationssystem, varigenom den försvarsbeslut avsedda försvarseffekten i allt väsentligt bör kunna bibehållas, 2. att under innevarande beslutar genomföra ytterligare indragningar i försvarets fredsorganisation motsvarande de förslag som stoppades i slutskedet års försvarsbeslut samt möjliga närliggande ytterligare besparingar i försvarets centrala myndigheter, 3. att med hänsyn till den statsfinansiella situationen i skrivelse till regeringen begär förslag till 1987 om de ytterligare nedläggningar av fredsförband som möjliggörs genom lägre födelsetal, 4. att med hänsyn till den statsfinansiella situationen i skrivelse till regeringen begär förslag till 1987 om ytterligare reduktioner i försvarets centrala myndigheter, 5. att beslutar att tre divisioner behålls fram till den tidpunkt de kan ersättas med JAS, 6. att i skrivelse till regeringen ställer sig bakom vad som i motionen anförts om behovet av radarövervakning för luftförsvarets, havsövervakningens och befolkningsskyddets behov, 7. att i skrivelse till regeringen begär att studier startas för att till lägsta möjliga kostnad och med stor flexibilitet i fråga om personal och materiel söka tillgodose mesta möjliga av intentionerna i det nya bassystemet för flygstridskrafterna. () ()