mot · G702343 · 1984-01-11 00:00:00 — m. fl. Inrättande av privata investeringskonton Införandet av ett nytt skattesystem, utgiftsskatt, skulle enligt vår uppfattning verksamt bidra tili ett ökat sparande och få stabiliserande inverkan på samhällsekonomin. På uppdrag av skatteutredning utarbetade professor 1976 en rapport (SOU 1976:62) om progressiv utgiftsskatt. I sitt slutbetänkande (SOU 1979:91) anförde utredningen bl. a. följande angående utgiftsskatten: I tre viktiga avseenden synes emellertid utgiftsskattens egenskaper vara överlägsna den nuvarande inkomstskatten. Utgiftsskattens sparstimulerande effekter underlättar den nödvändiga kapitalförsörjningen i samhället, utgiftsskatten förmår behandla alla inkomster lika och ger mindre möjligheter till skatteflykt, utgiftsskatten beaktar automatiskt inflationens värdeförändringar, varigenom inga oskäliga skattevinster eller skatteförluster behöver uppstå på grund av inflationen. Efter centerinitiativ tillsattes en kommitté (B 1981:94) med uppgift att pröva förutsättningarna för införandet av en progressiv utgiftsskatt. Arbetet i kommittén har fortskridit och man torde bli klara för preliminära ställningstaganden till frågan. Vi anser dock att det utan att föregripa utredningens slutliga ställningstagande, borde vara möjligt att göra förändringar i de gällande skattereglerna för att uppnå några av de fördelar som ett helt genomfört utgiftsskattesystem erbjuder. Vi har från sida framlagt förslag om att möjlighet bör erbjudas alla medborgare att göra insättningar på privata investeringskonton. Vi anser att ett sådant system skulle vara av stort värde och att därför på nytt bör pröva frågan. Sparsystemet skall utformas så att insättningar på kontot berättigar till en skattereduktion av insatt belopp. Endast ett ökat sparande skall berättiga till skattereduktion, till skillnad från det beslutade allemanssparande!. Viss begränsning av högsta möjliga insättningsbelopp bör införas. Skattereduktionen skall sedan kvarstå så länge inget uttag görs från kontot. När medlen lyfts, skall det åligga ifrågavarande kreditinstitut att inbetala reduktionen till statsverket. Systemet bör även kunna omfatta sparande i aktiesparfonder. bör det också vara möjligt att införa regler som medger att de sparade medlen utan skattekonsekvenser kan överföras till annat produktivt sparande, såsom direktägda aktier, obligationer, skattkammarväxlar, bostad, eget företag m. m. De på detta sätt överförda sparmedlen skall sedan beskattas vid realiserandet av den produktiva investeringen. Vid en lågkonjunktur, då det från samhällets synpunkt kan vara angeläget att medel lyfts, bör det vara möjligt att vid uttag från kontona helt eller delvis efterge den latenta skatteskulden. Det kan i en sådan situation även vara rimligt att skattereduktionen på nysparande minskas. Ett genomförande av vårt förslag om privata investeringskonton skulle få betydande samhällsekonomiska effekter. Förslaget skulle leda till en kraftig ökning av sparandet. Ett omfattande sparande inom den privata sektorn är enligt vår uppfattning av stor betydelse för kapitalbildningen och därmed för den ekonomiska tillväxten. Genom att spara avstår vi från att konsumera för att åstadkomma ett ökat konsumtionsutrymme . För den enskilde individen utgör inte sparandet i första hand ett medel att öka det långsiktiga konsumtionsutrymmet. I stället är det fråga om en uppskjuten konsumtion. Det kan t. ex. vara ett framtida inköp av en kapitalvara, en resa eller helt enkelt att ha en buffert för framtida oförutsedda utgifter som utgör anledningen till sparandet. Från samhällets utgångspunkt är det däremot fråga om att genom sparandet skapa ett utrymme för investeringar som leder till ökade inkomster och ökad efterfrågan . Det är av intresse för alla att den totala kapitalbildningen i samhället inte blir för låg och därigenom äventyrar den framtida standardutvecklingen. Detta kan till en del förklaras med den låga avkastningen och höga beskattningen av ränteinkomsterna. Det är säkerligen också en följd av det ändrade betalningsmönster som präglar vår konsumtion , där det blivit allt vanligare att låna i stället för att spara till inköp av kapitalvaror. Det är angeläget att denna negativa utveckling av sparandet kan brytas i en kraftig uppgång. Till en del kommer detta att ske i takt med skattereformens genomförande, i de delar som återstår. Reformen får till följd en ökad försiktighet med nya kreditåtaganden och ett påskyndande av amorteringarna på redan gjorda åtaganden. För de hushåll som har en låg skuldsättning och som genom reformen får betydande tillskott till sin disponibla inkomst bör det finnas goda möjligheter till ett ökat sparande. Det är viktigt att dessa samverkande tendenser uppmärksammas och att åtgärder vidtas så att medlen kanaliseras till ett ökat sparande. Möjligheterna att finansiera budgetunderskottet på det för samhällseko nomin minst skadliga sättet är starkt beroende av sparandets utveckling. Om det negativa sparandet inom den offentliga sektorn kompenseras med ett positivt sparande inom övriga sektorer behövs ingen utlandsupplåning. Detta är inte fallet , varför dras med ett betydande underskott i bytesbalansen. Vid tidigare behandling av liknande motioner från centerhåll har finansutskottet avstyrkt förslaget. De synpunkter som anförts från finansutskottet om våra motioner är inte hållbara. Vi anser att bör ompröva sitt tidigare ställningstagande och begära att regeringen framlägger förslag om inrättande av privata investeringskonton. Det är inte rimligt att som finansutskottet gjort endast utgå från den kortsiktiga, likvida effekten av förslaget på statsbudgeten. Den nominella ökning av budgetunderskottet som förslaget kortsiktigt skulle medföra motsvaras av en lika stor fordran på skatt. Förslaget har dessutom stora möjligheter att öka investeringar och produktion och därmed leda till ökade intäkter för statskassan. Förslaget skulle dessutom underlätta den statliga upplåningen till budgetunderskottet och minska påfrestningarna på betalningsbalansen. Om vi förutsätter att 2,5 miljoner människor ökar sitt sparande med . kommer det totala nysparandet att öka med . Detta belopp belastas av en latent skatteskuld uppgående till , men ger möjlighet till en inhemsk upplåning med det dubbla beloppet. Denna ökade upplåningsmöjlighet skall jämföras med allemanssparandets förväntade årliga sparande på vilka dock till stor del är överflyttade sparmedel. Sedan vi första gången föreslog inrättandet av privata investeringskonton har även från annat håll framlagts liknande förslag. I en utgiven debattskrift presenterades ett förslag som författarna givit namnet personliga investeringskonton. Från sparbankshåll har också redovisats tankegångar som ligger vårt förslag nära. Deras modell kallas utgiftsskattekonton och bygger i stort på utgiftsskattens principer. och presenterade ett förslag till småföretagsproposition . I denna har man med ett förslag om inrättande av nyetableringskonton. Man skriver om detta följande i sin skrift: För att ta tillvara den företagarförmåga som finns i landet bör samhället förbättra privatpersoners förutsättningar att frambringa eget kapital. Genom olika stimulanssystem har staten underlättat de börsnoterade företagens kapitalförsörjning, tidigare genom aktiefondsparandet och fr. o. m. Dessa program har huvudsakligen riktats till de större företagen. Bara i begränsad utsträckning har andra företag Vi föreslår nu att motsvarande åtgärder även vidtas för att underlätta försörjningen av kapital till helt nystartade företag. Den viktigaste åtgärden är att konstruera ett skattesystem som gör det möjligt att bygga upp privat kapital som kan användas för investeringar i nystartade företag. Därtill bör medborgarna få rätt till avdragsgilla avsättningar till nyföretagsfonder. Fonderna skall kunna tas i bruk inom och göra det möjligt för innehavaren att starta ett företag, alternativt återförs fonden till beskattning. Vi är övertygade om att allt fler kommer att ansluta sig till vårt förslag. Det borde har utsikter att bli en framgångsrik och uppskattad sparform inte minst för småföretagarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande av privata () () () () () . ÅSLING (c) () () () . () () () () () () ()