mot · G702744 · 1984-01-20 00:00:00 — Det statliga presstödet närmar sig nu . Summan blir betydligt högre om det indirekta stödet, t. ex. momsbefrielse och nedsatt annonsskatt medräknas. Stödets storlek är sålunda av en sådan storleksordning att det kritiskt måste granskas ur statsfinansiell synpunkt. I ett kärvt budgetläge är det naturligt att också presstödet blir föremål för besparingar. Ett minst lika viktigt skäl att spara på presstödet är principiellt. Stödet i sin nuvarande utformning är orättvist utformat och har lett till en snedvridning av konkurrensen på många orter. Det har vidare motverkat rationaliseringar. Vissa tidningars utgivning har anpassat sig till presstödsbestämmelserna i stället för till sunda journalistiska och ekonomiska mål. Det finns t. o. m. exempel på hur stödet direkt har missbrukats. Stödet har använts till att göra etableringar i syfte att slå ut väl fungerande redaktioner hos en konkurrenttidning. Editioneringar har skett uteslutande i syfte att få extra presstöd. Läget har ytterligare komplicerats genom att en del produktionsbidragsberättigade tidningar nu ger ut annonsblad. De konsekvenser detta skall få för den framtida rätten att erhålla produktionsbidrag utreds f. n. av Femte pressutredningen. Denna är till skillnad från övriga pressutredningar inte parlamentarisk. De borgerliga partierna har i protesterat mot detta. Kravet på insyn i denna utrednings arbete har avvisats av det ansvariga statsrådet, och av socialdemokraterna och vpk. Någon kontakt med oppositionen har utredningen inte haft. Det är anmärkningsvärt att en utredning om en viktig massmediepolitisk fråga som ytterst rör yttrande- och informationsfriheten inte sker med oppositionens medverkan. Det är uppenbart att regeringen föredrar konfrontation i stället för samförstånd på massmediaområdet. Under punkten G 6. Stöd till dagspressen föreslås för /85 ett anslag på . Huvuddelen av detta belopp, . På denna punkt föreslås en viktig förändring. Enligt § 11 i stödförordningen utgår ett reducerat produktionsbidrag för en flerdagarstidning med ett täckningstal som är lägst 40 men inte överstiger 50 förutsatt att upplagan överstiger 10000 exemplar. Anledningen till bestämmelsen är att en flerdagarstidning med ett täckningstal under 50 inte har ansetts ha ett sådant överläge på utgivningsortens annonsmarknad att annonsintäkterna motsva rar det statliga bidrag som tillfaller en annan flerdagarstidning med ett täckningstal på högst 40. På denna punkt föeslår föredraganden, efter att ha tagit del av Femte pressutredningen, att reglerna ändras så att reducerat produktionsbidrag skall utgå som med undantag för storstadstidningar. I praktiken rör det sig om en enda tidning, , vilken uppfyller alla nu gällande villkor för reducerat produktionsbidrag och som genom budgetpropositionens förslag mister 7,8 milj. kr. med kort varsel. Vi anser inte att vägande skäl finns för att särbehandla storstadstidningarna. Det finns, som inledningsvis sagts, all anledning att spara på presstödet och i denna motion läggs förslag i detta avseende. Det kan dock ifrågasättas om det är rimligt att lägga den enda besparing som görs i budgetpropositionen på en enda - borgerlig - tidning. Motiveringen till detta är att den har för god annonstillströmning i jämförelse med konkurrenterna på orten. Den skall därför straffas. Någon regeländring bör t. v. inte genomföras på denna punkt. Det inträffade visar behovet av en parlamentarisk pressutredning som kan ta ett samlat grepp på presstödsfrågorna. En sådan bör tillsättas och ersätta Femte pressutredningen. Besparingar bör ske på utgående produktionsbidrag, utvecklingsbidragen, samverkansbidragen och samdistributionsrabatten. Om man bortser från den föreslagna besparingen vad avser äskas /. En besparing på dessa bör ske genom att denna summa reduceras . Utvecklingsbidragen har i växande utsträckning kommit att förfela sitt syfte. De används numera ofta till att försöka få pengar till projekt som kan betraktas som normala redaktionella verksamheter och som icke motiverar extra tillskott utifrån. I åtskilliga fall har dessa bidrag kommit att utvecklas till att bli extra produktionsbidrag. Till skillnad från tidigare krävs heller inte längre någon specificerad redovisning av hur pengarna har använts. Utvecklingsbidragen är /85 upptagna till ett belopp av . En ny pressutredning bör överväga om de över huvud taget skall vara kvar. I avvaktan på detta bör beloppet halveras. Beträffande samverkansbidragen har endast en mindre del av det äskade beloppet på . använts under föregående budgetår. Beloppet bör kunna minskas /85 till . Samdistributionsrabatten kom till för att tvinga fram samdistribution av dagspressen. En sådan har också uppnåtts. I realiteten har därigenom förstatidningarna - normalt borgerliga - avstått från en av sina viktigaste konkurrensfördelar, nämligen en egen effektiv distribution. De samdistributionspengar som erhållits som kompensation uppväger icke den förlorade konkurrensfördelen. En reduktion av samdistributionsdebatten bör kunna ske med samma procentsats, , som för produktionsbidragen. av denna besparing bör bli föremål för närmare överväganden och det bör ankomma på regeringen, efter hörande av presstödsnämnden, att återkomma med förslag. Detta besparingsprogram ger för produktionsbidragen 74,6 milj. kr., för utvecklingsbidragen 5 milj. kr., för samverkansbidragen 3,5 milj. kr. och för samdistributionsrabatten 11,6 milj. kr. eller sammanlagt 94,7 milj. kr. Anslaget till punkten G 6. Stöd till dagspressen blir då 357,1 milj. kr. i stället för 444 milj. kr. eller en besparing med 86,9 milj. kr. Med hänvisning till det anförda yrkas 1.att beslutar hos regeringen begära att Femte pressutredningen ersätts av en parlamentariskt sammansatt pressutredning, 2. att beslutar till punkten G 6. Stöd till dagspressen anvisa ett förslagsanslag om 357,1 milj. kr.