mot · G7021121 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1121 m. fl. I en demokrati utgår all makt från folket. Folkstyrelsens princip är oomtvistlig medan dess former kan variera från tid till tid. kännetecknas av att den gemensamma sektorn vuxit och att allt fler vardagsnära beslut fattas av politiska organ. Människor har kommit att uppleva de många politiska besluten och den vidgade politiska sfären som ett intrång i privatlivet. Krav har rests både på ökat politiskt inflytande och delaktighet i de politiska besluten och på en begränsning av den politiska makten och den offentliga sektorn. Det demokratiska statsskickets former måste anpassas till dessa förändrade förutsättningar. Från liberalt håll har vi därför rest krav på en förnyelse av den parlamentariska demokratin och den lokala självstyrelsen. Dessa krav har vi sammanfattat under rubriken närdemokrati. har således alltid hävdat folksuveränitetens princip och krävt att folkviljan i val skall få genomslag på sammansättning. Grundlagsreformen var ett betydelsefullt steg i denna riktning genom att första kammaren avskaffades. infördes systemet med gemensam valdag för riksdags- och kommunalval. Som en följd härav kortades mandattiderna för och de kommunala församlingarna till . Erfarenheterna av systemet med gemensam valdag för riksdags- och kommunalval bekräftar de farhågor som gav uttryck för vid införandet av den gemensamma valdagen. Mandatperioder har visat sig vara alltför korta för att möjliggöra större förändringar eller för att resultatet av sådana förändringar tydligt skall kunna avläsas. Systemet med gemensamma valdagar har också haft nackdelen att de kommunala valen kommit i skymundan. Rikspolitiken har dominerat det politiska utbudet såväl i massmedia som hos partierna. I denna riktning har också de successivt genomförda kommunsammanslagningarna verkat. Systemet med gemensamma valdagar försvårar alltså närmandet mellan styrande och styrda, främst i kommunerna. Vår grundinställning är därför att valen till och till de kommunala församlingarna bör ske vid olika tillfällen och att mandatperioden bör förlängas till i båda fallen. Det svenska valsystemet ger väljarna små möjligheter att välja kandidat inom partierna. Särskilt i stora valkretsar och inom de stora partierna är detta påtagligt. Väljarna får lätt en känsla att valet vad beträffar personer är avgjort på förhand och att partiapparaten sitter inne med den verkliga Ett ökat inslag av personval i valsystemet är därför angeläget. Flera förslag till hur personvalsinslaget kan stärkas har presenterats av olika utredningar. Personvals- och valkretsutredningen presenterade 1977 ett bra sådant förslag. Det är enligt mening en viktig demokratisk rättighet att väljarna får möjlighet att också direkt påverka vilka personer som inom resp. partier skall företräda dem i de beslutande församlingarna. Först därigenom får väljarna möjlighet att på valdagen beakta också andra aspekter än de rent partipolitiska. Det kan t. ex. gälla förstärkt representation av kvinnor, ungdom, äldre människor eller personer med anknytning till en viss folkrörelse eller en viss näringsgren eller med ett visst yrke. Inom ramen för partivalet bör alltså väljarna ha möjlighet att lägga sin röst på enskilda personer. Utskottsutfrågningar har blivit ett vanligt och viktigt sätt att samla information och förbereda ärenden som utskott har att bereda. Ofta ger dessa utfrågningar en värdefull information som annars hade varit svår att ta del av. Ett utskott, och därmed beslut, påverkas av information som kommer fram vid sådana utfrågningar. För allmänhetens förtroende för de valda representanterna - politikerna - är det väsentligt att den har tillgång till de beslutsunderlag som politikerna har. För den allmänna debatten är det också nödvändigt att politiker och andra debattörer har tillgång till samma information. De utskottsutfrågningar vi har sker bakom lyckta dörrar, vilket gör att allmänhet och press inte har tillgång till den information som riksdagspolitikerna har, när de har att ta ställning i en fråga. Dessutom kan det ju vara så att någon som har en annan åsikt eller andra uppgifter i ett speciellt fall icke för fram dessa, eftersom man icke vet att har fått annan information i frågan. kan alltså genom de slutna utskottsutfrågningarna hamna i den situationen att man icke har tillgång till alla uppgifter i frågan. Både för allmänhetens förtroende och förståelse för vad politikerna sysslar med och för en allsidig upplysning är det därför värdefullt om utskottsutfrågningarna kunde vara offentliga. En del av motståndet till offentliga utskottsutfrågningar beror på missuppfattningen att det skulle röra sig om offentliga utskottssammanträden. Så är ju inte fallet. Beslutsdelen av utskottssammanträdet förblir sluten. har denna reform diskuterats inom och utom . I har krav på offentliga utskottsutfrågningar drivits från liberalt håll . har förslaget fått än större tyngd. Kraven på närdemokrati, öppenhet och insyn har växt. Offentliga utskottsutfrågningar är ett av sätten att leva upp till dessa krav. De reformkrav som här diskuterats längre mandatperioder, återinförande av fristående kommunalval, ökat inslag av personval i valsystemet och införande av möjlighet till öppna utskottsutfrågningar har drivit konsekvent , senast i den s. k. arbetsgruppen för Denna grupp har numera avslutat sin verksamhet. Det har aviserats att en ny författningsutredning skall tillkallas. Vi tror att en sådan utredning har störst förutsättningar att bli mer framgångsrik än sina föregångare om den ges möjlighet att ta ett bredare grepp på demokratifrågorna. har delvis nya frågor kommit att accentueras i debatten om folkstyrelsens villkor. Hit hör bl. a. frågor kring ställning och arbetsformer, om relationerna mellan de politiska organen och förvaltningen, om organisationernas inflytande i samhällslivet och mera generellt förhållandet mellan särintressen och allmänna intressen. Ett problem som alla partier vunnit nya erfarenheter av är frågan om hur oppositionspartier skall kunna fungera och fullgöra sina granskande och alternativformulerande uppgifter. Detta är en fråga som inte bara är av kortsiktigt intresse för de partier som befinner sig i opposition, utan det har också stor betydelse för folkstyrelsens funktionsförmåga. Å ena sidan är det viktigt att regering och förvaltning underkastas en inträngande granskning. Å andra sidan är det angeläget att partier som efter ett val kommer i regeringsställning är väl förberedda för denna uppgift och snabbt kommer i gång med sitt arbete. Slutligen vill vi peka på de problem kring folkomröstningsinstitutet som ännu är olösta. Det saknas t. ex. en förfarandelag för kommunala folkomröstningar, vilket tvingar de kommuner som använder sig av detta institut att improvisera en lämplig ordning för t. ex. fastställande av omröstningsfrågor. Vi förutsätter att det kommer att beredas tillfälle för de politiska partierna, i enlighet med de traditioner som är väl etablerade beträffande demokratifrågor, att delta i utformningen av direktiven till den nya författningsutredningen som regeringen har aviserat. Med anledning härav hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den aviserade utredningen om förändringar i grundlagen bör ges i uppdrag att avge förslag om a) avskaffande av den gemensamma valdagen för å ena sidan kommunfullmäktige- och landstingsval och å andra sidan riksdagsval, b) att i samband därmed fyraåriga mandatperioder för och de kommunala församlingarna införs, c) ökat inslag av personval i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att antar följande lydelse av 4 kap. 12 § riksdagsord 12 § Utskott skall är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt om minst en tredjedel av utskottets ledamöter så begär. () () () () () ()