mot · G802184 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:184 m. fl. Ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1984/85:59) I propositionen redovisas den mycket kraftiga expansionen av arbetsmarknadsutbildningen framför allt . Det är naturligt att den dåvarande regeringen fann behov av att närmare granska utvecklingen för att kunna analysera om verksamheten bedrevs på det kostnads- och kvalitetsmässigt bästa sättet. I direktiven till den kommitté som tillsattes för att utreda arbetsmarknadsutbildningen framhölls att en huvuduppgift var att med utgångspunkt i de mål som fastställdes genom beslut , och som borde ligga fast, pröva i vad mån den nuvarande inriktningen av arbetsmarknadsutbildningen svarade mot dessa mål eller behövde ändras. Kommittén borde härvidlag analysera vilka åtgärder som behövdes för att säkerställa en sådan flexibilitet att resursinsatserna kunde anpassas efter rådande konjunktur- och arbetsmarknadsläge. En annan uppgift för kommittén skulle vara att klargöra gränserna mellan arbetsmarknadsutbildningens ansvarsområde och de uppgifter som normalt bör ankomma på företagens interna utbildning för de anställda. I arbetsmarknadspolitiska motion framhölls som mest angeläget när det gäller AMU att finna vägar för att öka flexibiliteten i utbildningen. Vidare betonades vikten av AMU:s frikoppling från AMS för att i högre grad göra det möjligt för AMS att köpa utbildning där det är mest lämpligt och till lägsta kostnad. Vi framhöll särskilt vilken kapacitet till effektiv utbildning som finns framför allt hos de större företagen. Regeringen bygger sin nu framlagda proposition dels på den ovan nämnda utredningen (KAFU), dels på en särskilt beställd rapport av AMS och de remissyttranden som har avgetts. De övergripande målen ligger alltjämt fast. Men för att uppnå målen föreslås nu en helt ny organisation fristående både från AMS och SÖ. Regeringen har valt att föreslå en uppdragsorganisation med en uppdragsmyndighet i varje län och en liten central myndighet. Vi är från sida principiellt negativa till inrättandet av nya myndigheter. I detta fall vill vi dock inte motsätta oss den föreslagna formen för . Den bör kunna ge en bättre utgångspunkt för nytänkande inom verksamheten och en klarare ansvarsfördelning mellan AMS, AMU, SÖ och andra utbildningsanordnare. Vi vill emellertid ge synpunkter på vissa detaljer i förslaget. Vi delar regeringens uppfattning att en delegering av kostnadsansvar och beslutsfattande ökar motivationen och kostnadsmedvetandet och möjliggör en effektivare uppföljning. Vi finner det rimligt att den regionala styrelsen utser chef för regionkansliet. Detta var också AMS-gruppens förslag. Vi ansluter oss således inte till propositionens förslag att chefen skall utses av regeringen. När det gäller sammansättningen av den regionala styrelsen vill vi stryka under vad som sägs i propositionen om att minst en av styrelsens ledamöter bör ha erfarenhet av företagsledning. Departementschefen menar dock att det är till fördel för ett effektivt arbetssätt om styrelsen kan vara så liten som möjligt. Är det möjligen mot den bakgrunden som en av de centrala parterna utesluts i förslaget, nämligen /SR? Motiveringen att AMU inte skall anordna utbildning på eftergymnasial nivå håller inte. Arbetslöshet och behov av kompletteringsutbildning på alla nivåer finns dess värre i stigande grad också hos de långtidsutbildade bland / SR:s medlemmar. Vi menar därför att om de centrala parterna skall finnas med i de regionala styrelserna så skall det också gälla /SR. 1 KAFU:s direktiv angavs att det pedagogiska ansvaret för utbildningen även skulle åvila . Med den modell som regeringen nu har valt frikopplas SÖ helt även från det pedagogiska ansvaret. Därmed måste ansvaret för den pedagogiska ledningen helt övertas av det nya AMU. I propositionen ges inga närmare anvisningar om hur detta skall ske. SÖ framhåller i sitt remissvar att en fast organisation är nödvändig för att upprätthålla pedagogisk kompetens och för utveckling av yrkespedagogisk metodik. Vi vill understryka vikten av att den pedagogiska kompetens som finns hos lärarpersonal och föreståndare inom AMU blir till fullo utnyttjad så att yrkesutbildningens status ligger väl i linje med den teoretiska utbildningens. Det bör också betonas att kursplanerna skall utformas så att eleverna i AMU ges motsvarande möjligheter på arbetsmarknaden som gymnasieskolans elever. Det nya AMU:s kostnader skall enligt förslaget täckas med intäkter. Det betonas att det är nödvändigt att organisationen uppträder konkurrensneutralt gentemot andra utbildningsanordnare. Myndigheten bör därför kostnadsmässigt belastas med samtliga kostnader som kan betraktas som normala utbildningskostnader. Det innebär att även kostnaderna för central ledning och administration bör täckas genom intäkter. Samma krav bör då ställas på gymnasieskolan och komvux så att inte länsskolnämnderna finnér det kostnadsmässigt mer förmånligt att gynna den ena eller andra utbildningsanordnaren. Den elevsociäla verksamheten anses inte höra till normala utbildningskostnader. I förslaget går man på statskontorets linje att ett särskilt anslag för sådan verksamhet bör ställas till AMS förfogande. Avsikten är att AMS skall vara ekonomiskt ansvarig medan AMU skall vara ansvarig för den direkta verksamheten med kurativa insatser, sjuk- och hälsovård inom AMU-centren. Som ett ytterligare stöd för eleverna nämns de individuella utbildningsplanerna och möjligheten till stödundervisning som föreslås i ett annat avsnitt i propositionen. Vi vill gärna betona att den elevsociala verksamheten inte får kvalitativt försämras, eftersom den är av stor betydelse framför allt för att stödja dem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden. Samarbetet med andra utbildningsanordnare I detta avsnitt behandlas i huvudsak samverkan mellan olika statliga och kommunala utbildningsanordnare. Möjligheten att köpa utbildning från företag nämns mera i förbigående. Från sida vill vi upprepa vad vi framhöll i en tidigare nämnd motion om särskilt de större företagens möjligheter att i egna yrkesskolor kunna ta hand om utbildning. Särskilt med nuvarande stora brist framför allt på teknikersidan bör denna typ av utbildning stimuleras. Det är också sannolikt att en viss ledig utbildningskapacitet kan komma att uppstå inom gymnasieskolan i samband med att antalet ungdomar i aktuell ålder minskar. Vi anser därför att möjligheten att köpa utbildning även från gymnasieskolan måste beaktas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om vikten av att den pedagogiska kompetensen upprätthålls och utvecklas inom AMU och att kursplanerna utformas så att AMU-elevernas utbildning bedöms likvärdig med gymnasieskolans på arbetsmarknaden, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som framhålls i motionen om kraven på konkurrensneutralitet när det gäller kostnaderna för olika utbildningsanordnare, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om vikten av att tillräckliga resurser ställs till AMU:s förfogande för att med elevsociala åtgärder stödja dem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som sägs i motionen om vikten av att köpa utbildning från företag och gymnasieskola i avsikt att skapa flexibilitet, 5. att beslutar att chefen för regionkansliet skall utses av den regionala styrelsen, 6. att beslutar att även /SR skall beredas plats i de regionala styrelserna. () ()