mot · G702877 · 1984-01-19 00:00:00 — 1983/84 877-882 Motion 1983/84:877 Åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i Denna motion skrivs med omtanke om den värmländska ungdomens trygghet och rättighet att få växa upp och skaffa sig sin utkomst i . Den skrivs med tanke på att vårt län inte har råd att förlora eller misshushålla med den stora tillgång som ungdom är. - ett skogslän med tunga basindustrier - är ett av landets hårdast drabbade län när det gäller arbetslöshet. Detta behöver inte vara för alltid bestående, men storfinansens utplundring har gått hårt fram över . Ansvaret för arbetslösheten måste läggas på storföretagen i och . Ofta framförs det i debatten att är i kris, i kris, och att det inte finns några resurser att råda bot på detta. Här framförs några utgångspunkter för motsatsen: nästan 6000 arbetslösa ungdomar (), medräknat de som är placerade i beredskapsarbete och andra arbetsmarknadsåtgärder, är en mycket stor resurs som inte används för samhällets och folkflertalets bästa. Arbete skapar värden. Det är utav det arbete som utförs i företag och inom offentlig sektor som vår ekonomi kan gå framåt och en stabil, trygg tillväxt för folkförsörjningen skapas. Många delar av den offentliga sektorn kan byggas ut, förbättras och moderniseras, och nya verksamheter kan skapas; detta under förutsättning att de behov som finns i samhället är utgångspunkten. Det gäller t. ex. den ofta underbemannade sjukvården, otillräckligt utbyggda barnomsorgen och kollektivtrafiken. Kampen mot den kommersialiserade och fördummande fritidsindustrin som riktar sig mot ungdomen kan utvecklas och förnyas med gemensamma drogfria aktiviteter i offentlig regi och skapa nya jobb osv. Landets beroende av import är katastrofalt hög med tanke på en eventuell krissituation, där blockader kan komma att ingå. Därför bör en översyn göras för att skapa nya samhällsägda företag som tar upp tillverkning och därmed garanterar tillgång på varor som importeras. För del har vi i olika sammanhang fört fram behovet av en svensk traktortillverkning, vilken skulle kunna förläggas till i samarbete med den nya traktortillverkning som sker där. Det finns också mycket stora outnyttjade kapitalresurser. De svenska företagsvinsterna beräknas till . Beskattningen av högavlönade har genom skatteuppgörelsen sjunkit och dragit undan stora belopp från statskassan. De stora förmögenheterna har blivit fler och större. har fått 10000 fler miljonärer . Antalet familjer med en förmögenhet på över 100 milj. kr. har stigit från 26 till 70. kan sägas att profiterna inte bara nu är höga, utan har varit så ända . Detta speglas bl. a. i den stegrande aktiekursen, som saknar motsvarighet i något annat OECD-land. När regeringens förslag om ungdomsplatser genomfördes sades det att detta skulle slopa arbetslösheten i denna åldersgrupp. Detsamma sägs om ungdomslagen. Genomförandet av dessa åtgärder har fått bl. a. följande effekter: Ungdomar t. o. m. hänvisas till att leva på en lön på ca 1700 månaden före skatt. Företagen får i princip gratis arbetskraft. Många 16- och 17-åringar ställs helt utanför både skola och arbetsliv, men får inte KAS. 11, ex. var det ca 70 ungdomar som var hänvisade till tiggeri. Vi betraktar inte det förslag som nedan kommer att redovisas som något som kommer att lösa ungdoms problem för gott. Det måste betraktas som ett sätt att skapa arbetsro, för att sedan målmedvetet bygga ut den offentliga sektorns verksamhet i . Dessutom skapar det tid för att bygga ut nya industrier i . Detta gäller t. ex. en högre förädlingsgrad av skogen och stålet, det gäller traktorfabriken i m. m. Med hänvisning till den värmländska ungdomens svåra situation föreslås: att en provverksamhet genomförs i , av sociala skäl och för att skapa nya fasta arbeten; att länsarbetsnämnden får i uppdrag att fortlöpande utvärdera verksamheten; att denna provverksamhet får följande ändringar och tillägg gentemot den beslutade lagen om ungdomslag: Ungdomslagen utvidgas att gälla alla ungdomar mellan , som inte går i utbildning eller har fast arbete. Avtalsenlig lön skall utgå, enligt gällande kollektivavtal. Arbetstiden bör vara . Ungdomar skall främst utföra arbete i offentlig verksamhet men även i privat. Vid arbete i privata företag skall en summa motsvarande halva lönekostnaden betalas av företaget. Till arbete i offentlig verksamhet bör utgå i statsbidrag till lönekostnaden. KAS skall betalas ut i förekommande fall. En extra värnskatt bör tas ut för att finansiera verksamheten. Den kan utformas som en progressiv skatt på aktiebolagsvinster. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om särskilda åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i i enlighet med vad som anförs i motionen.