mot · G7022869 · 1984-04-24 00:00:00 — Motion 1983/84: 2869 m. fl. Försöksverksamhet med ökad självstyrelse (prop. 1983/ 84:152) I propositionen, som bygger på stat-kommunberedningens betänkande, föreslås att högst nio kommuner och tre landstingskommuner skall ingå i en försöksverksamhet med ökad självstyrelse. Avsikten anges vara att öppna möjligheter för försökskommunerna att göra avsteg från den statliga regleringen i syfte att bättre kunna anpassa den kommunala organisationen till lokala förhållanden. Därigenom skulle nya vägar i den kommunala verksamheten prövas. Den kommunala verksamheten har vidgats betydligt under senare årtionden. I hög grad återspeglar detta att kommuner och landsting i allt större omfattning svarar för samhällsservicen, även på områden där denna baseras på statliga beslut. Det kan mot denna bakgrund finnas skäl att undersöka relationerna mellan statliga regleringar och den kommunala verksamheten. Det är emellertid ägnat att inge oro att den föreslagna försöksverksamheten sker som attacker riktas mot de kollektiva omsorgerna och den kommunala verksamheten blir föremål för åtstramningar. För att en försöksverksamhet skall bli meningsfull torde det även behövas särskilda resurser. Det är dock inte regeringens avsikt att ställa några extra resurser till försökskommunernas förfogande. Om försöksverksamheten blir ett led i åtstramningspolitiken kommer den att tjäna andra syften än att uppnå en smidigare organisation. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att försöksverksamheten inte får ha som följd ytterligare begränsning av den kommunala sevicen. Föredragande statsråds påpekande att försöksverksamheten inte får åsidosätta grundläggande krav när det gäller bl.a. likvärdig standard och rättvist fördelad samhällsservice och skydd för särskilt utsatta grupper förtjänar att understrykas. Mot bakgrund av de begränsade resurserna och den anförda uppfattningen om en relativt långtgående frihet för försökskommunerna kan det vara befogat att särskilt understryker vad som i propositionen anförs om de grundläggande krav som inte får åsidosättas med den föreslagna försöksverksamheten. Ett avgörande skäl för att minska statlig detaljreglering är om detta kan leda till konkreta förbättringar av kommunernas verksamhet. Av och till har det hävdats att så skulle kunna bli fallet. Om regeringen har några ambitioner med den aktuella propositionen utöver att spara pengar, borde just en sådan ambition vara att uppnå bättre resultat i den kommunala verksamheten. Det är därför lite sorgligt att man i propositionen inte redovisar några tankar om vad som kan förbättras och hur. Det finns grupper i kommuner och landstingskommuner vilkas behov inte är tillgodosedda ens när det gäller elementära funktioner. Det finns också exempel på att det skett klara försämringar . Särskilt har handikappgrupperna drabbats, både av försämrad service och ökade avgifter för denna sämre service. Här finns tendenser som tyder på att det finns behov av ökad statlig detaljreglering för att garantera medborgarna en social minimistandard och rätt till ett aktivt och värdigt liv. Vi har redan påpekat att vissa grundläggande krav på den kommunala servicen inte får åsidosättas i den kommande försöksverksamheten. Det bör emellertid enligt vår uppfattning finnas möjlighet för grupper som anser sina intressen hotade genom att undantag från statliga regler medges att hos regeringen begära återgång till de statliga reglerna. 1 och med att reglerna sätts ur spel, så betyder det också att besvärsrätten inskränks och besvär kan ske endast med hänvisning till formella felaktigheter. Detta är inte till fyllest för att garantera alla den trygghet de har rätt att kräva. Det får inte glömmas bort att när vi här talar om försöksverksamhet, är det en verksamhet som i många avseenden kan komma att ingripa på ett avgörande sätt i människors liv. Stat-kommunberedningen betonade nödvändigheten av ett brett engagemang i försökskommunerna. I propositionen saknas dock konkreta förslag i detta syfte. En försöksverksamhet, som i hög grad baseras på nämndorganisationen. kan befaras leda till att alla i fullmäktige representerade partier inte blir delaktiga i verksamheten. Till ett brett engagemang måste också höra att olika intresseorganisationer liksom allmänheten kan spela en roll. Det kan i sammanhanget noteras att en av de frågor som utvärderingen skall besvara är hur deltagandet från medborgare, organisationer och partier påverkas av den ändrade styrningen. Särskilda åtgärder för att uppnå ett brett engagemang är enligt vår mening nödvändiga. börge detta till känna. I propositionen föreslås att stat-kommunberedningen skall svara för att en kontinuerlig uppföljning och utvärdering görs. Beredningen bör enligt förslaget överväga i vilka former utvärdering skall ske. Rapportering till regeringen skall ske . får dock en allt för begränsad roll i försöksverksamheten. Sålunda begär regeringen bemyndiganden att göra avsteg från vad bestämt i samband med anvisade anslag. Först i efterhand skall redovisas för vilka avsteg som har gjorts. Avsikten är tydligen ej heller att fortlöpande skall få en del av rapporterna om hur försöksverksamheten fortlöper. Med de i det föregående föreslagna markeringar a. att försöksverksamheten inte får åsidosätta grundläggande krav när det gäller samhällsservicen, kan de begärda bemyndigandena godtas för att vinna tid. Däremot bör få del av rapporterna om försöksverksamheten och den slutliga utvärderingen. Vi föreslår att ger detta till känna. Med hänvisning till det anförda föreslås att , med anledning av proposition 1983/84: 152, som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande försöksverksamhet med ökad själstyrelse. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)