mot · G702883 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:883 m. fl. Under en följd av år har haft en tillbakagång såväl vad avser sysselsättning som befolkning. I den prognos som utarbetats på länsplanet beräknas antalet förvärvsarbetande gå ner med 3 500 . En ytterligare nedgång av antalet förvärvsarbetande om 1000 personer beräknas . Samtliga länets kommuner bedöms känna av nedgången. Befolkningsutvecklingen visar en likartad trend. Från ca 268 000 personer 1980 minskar länets befolkning till 263000 1987 samt 260000 1990. Den sistnämnda siffran skall ställas i relation till de befolkningstal som fastställt skall gälla för länet eller 268000. Vidare är att märka att åldersstrukturen i länet är ogynnsam. Andelen personer är i jämförelse med rikets om 16,. I en redovisning av naturlig folkökning och flyttningsöverskott redovisar att tillhör de tre som ligger sämst till i vad avser såväl flyttningsöverskott som naturlig folkökning. redovisning i vad avser befolkningsutvecklingen visar att utvecklingen snarare är sämre än vad prognosen har antytt. har länet förlorat i folkmängd med 1250 personer. Det innebär att ligger sämst till i riket både i vad avser relativ förändring och absolut förändring. De prognoser som har upprättats för att gälla 1987 förefaller infrias . Som enda län i landet uppvisar samtliga kommuner en nedgång i befolkningsutvecklingen. Av de fem städer som utefter minskat sitt befolkningstal återfinns fyra i , nämligen , Anmärkningsvärt är att , som betraktas som den betydande stöttepelaren inom länet, har minskat med 434 personer. Vidare bör nämnas att åldersstrukturen förändrats ogynnsamt genom att utflyttningen till betydande del utgjorts av personer . I vissa kommundelar uppgår antalet pensionärer nu till . Sammanfattningsvis kan konstateras att såväl sysselsättningsmässigt som befolkningsmässigt genomgått en starkt negativ utveckling . Detta hänger intimt samman med de betydande rationaliseringar som skett bl. a. inom länets basnäringar. Det främsta medlet i syfte att vända ovan nämnda utvecklingsförhållanden är givetvis att satsa på åtgärder som bidrar till en ökad sysselsättning och då främst inom industrisektorn. Inom länet har utarbetats ett industriprogram med ett stort antal konkreta förslag. Enligt vad vi erfarit har regeringen uppdragit åt statens industriverk att sammanställa de olika länens industriprogram samt föreslå åtgärder i anslutning därtill. På länsplanet genomförs ett betydande antal andra åtgärder. Här kan nämnas de åtgärder som möjliggörs tack vare anslaget till regional utvecklingsplanering. Vidare har avsatt drygt 2 milj. kr. för insatser i samband med länskampanjen för . Denna kampanj riktar sig mot industrin, turismen och det geologiska området. Vidare ingår som en del i verksamheten att rätt upplagt informera om länets förutsättningar och möjligheter. Som klart otillfredsställande för ser vi 1981/riksdags regionalpolitiska beslut. Det innebar bl. a. att , och kommuner inte kom med i stödområdet. Särskilt olyckligt var detta, då nämnda kommuner starkt kände av den strukturrationalisering som genomfördes inom skogsindustrin. I synnerhet gäller detta kommun. Mot bakgrund av den nuvarande och bedömda framtida näringslivsutvecklingen i , och kommuner ifrågasätter vi det regionalpolitisk! rimliga i att i stödhänseende jämställa dessa kommuner med övriga landet utanför stödområdet. Även kommun har som tidigare nämnts mycket starkt drabbats av näringslivets strukturomvandling. kommun är vidare den kommun inom länet som har den mest ogynnsamma befolkningsstrukturen. Likartat är förhållandet i vissa församlingar i . Stödområdesindelningen torde komma att aktualiseras i den av regeringen tillsatta kommittén för det regionalpolitiska stödet till näringslivet (Dir. 1982:105). Emellertid torde riksdagsbeslut med anledning av kommitténs arbete och därpå följande proposition inte komma att träda i kraft förrän tidigast . Då utvecklingen i snabbt försämrats, är brådskande insatser nödvändiga. Vi ser därför som angeläget att beslut om ändrad stödområdesindelning tas och inte uppskjuts i avvaktan på den regionalpolitiska utredningen. En förändring av stödområdesindelningen i särskilda fall tycks kunna ske genom regeringsbeslut. Så har exempelvis skett i fallen och kommuner i och vid några kommuner i Bergslagen. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställer vi att som sin mening uttalar att stödområdesindelningen ändras så att , och kommuner hänförs till stödområde C. () () ()