mot · G702458 · 1984-01-16 00:00:00 — Motion 1983/84:458 m. fl. Samhällelig styrning av den industriella strukturomvandlingen Strukturomvandlingen av den svenska industrin har inneburit en markant ökning av utlandsberoendet. Det gör att produktionen är särskilt känslig för svängningar och kriser i de internationella konjunkturerna. Strukturomvandlingen har också inneburit en starkt tilltagande monopolisering och multinationalisering av den svenska industrin. Detta har i sin tur medfört en ökad utlandsetableirng med större andel investeringar utomlands. Utlandsetableringen har inneburit att våra industrier håller på att förvandlas till sammansättningsfabriker, där en stor del av komponenterna importerats från utlandet. Utlandsetableringen har också inneburit en ohämmad och i många fall okontrollerbar kapitalexport. Strukturomvandlingens negativa effekter på den svenska samhällsutvecklingen är många, men sysselsättningssituationen är det mest alarmerande. Att företag är expansiva och investerar leder numera inte alltid till ökad sysselsättning. Arbetet blir alltmer datoriserat och automatiserat. De av landets företag som har en hög teknologisk nivå och en stark produktutveckling och marknadsföring kommer att befästa sin ställning, medan flera av de mindre och mer arbetskraftsintensiva företagen kommer att slås ut. Strukturomvandlingen har lett till ett nytt stadium i industrins utveckling. Det innebär att monopolkapitalets, de internationella koncernernas och de multinationella företagens intressen inte sammanfaller med samhällsintressena utan i många avseenden kommer i direkt motsättning till dessa. Arbetsmarknads- och sysselsättningssituationen i landet vittnar om detta. Ökade företagsvinster investeras oftast i arbetsbesparande processer. Det finns ingenting som garanterar att ökade företagsvinster inte resulterar i ökade investeringar utomlands i stället för i . Regeringen uppfattar industrins utveckling och de smärtsamma strukturella förändringarna som nödvändiga, och man strävar efter att underlätta strukturomvandlingen, dvs. den medvetna företagsekonomiska anpassningen av svensk industri till den internationella marknaden. Man hoppas på att industrins ökade lönsamhet, som bl. a. är en följd av regeringens ekonomiska politik och devalveringen, skall resultera i ökade investeringar och ökad sysselsättning. Från vpk:s sida tror vi inte på en koppling mellan industrins ökande vinster å ena sidan och ökad sysselsättning å den andra. Vi tror inte på den kopplingen av följande skäl: Landets näringsliv är generellt sett starkt. Dess saluvärde har ökat med och dess förädlingsvärde . har antalet arbetartimmar minskat . Ser man på industrins utveckling och därefter, finner man att omsättningen för samtliga börsnoterade företag utom banker och försäkringsbolag har ökat från till 1981. har 160000 jobb försvunnit inom svensk industri . Det är alltså inte dålig lönsamhet som har orsakat den svåra sysselsättningssituationen som vi befinner oss i. Vi tror inte på den nämnda kopplingen därför att det låga kapacitetsutnyttjandet i många företag möjliggör för företagen att öka produktionen utan att vidta personalförstärkningar. Investeringar är ofta arbetskraftsbesparande eftersom automatiseringen i regel höjs i samband med dem. De expanderande företagen har för det mesta en hög teknologisk nivå och produktutveckling, men de lägger ut mycket på legotillverkning och arbetar med importerade komponenter, vilket innebär att svenska komponenttillverkare och underleverantörer slås ut i allt större utsträckning. kommunisterna anser att det inte går att också i fortsättningen överlämna ansvaret för viktiga beslut som berör människornas framtid, deras sysselsättning, arbetslöshetens och utslagningens omfattning, om vad som skall produceras, hur det skall produceras, eller om det skall produceras i landet eller utomlands, till de krafter som fattar besluten i slutna direktionsrum och utan hänsyn till samhällsekonomiska intressen. Denna utveckling är inte nödvändig att acceptera. Strukturomvandlingen och multinationaliseringens negativa effekter för samhällsutvecklingen belyses utförligare i det betänkande som direktinvesteringskommittén framlade . Av betänkandet framgår att multinationaliseringsgraden i den svenska industrin har direkt hämmande effekter när det gäller olika politiska beslut som vi fattar i och kommer i direkt motsättning till vitala samhällsintressen. I betänkandet säger man att det förhållandet att den svenska industrin avsätter en stor del av produktionen utomlands fungerar som en restriktion för vissa beslut. Som exempel kan nämnas att den svenska industrin inte kan åläggas miljökrav som går långt utöver vad som krävs i andra länder, ty en sådan politik skulle kunna äventyra de svenska företagens konkurrenskraft i utlandet. Multinationaliseringen minskar möjligheterna att bedriva en självständig finanspolitik. säger i sitt betänkande: Sammanfattningsvis kan vi konstatera att som de samhällsekonomiska problemen blivit större och kräver mer insats av penningekonomiska åtgärder så har det blivit svårare att använda dessa därför att det växande internationella kapitalet är känsligt för ränteskillnader mellan länder och förväntningar om växelkursförändringar. Följden av detta blir att självständigheten när det gäller att uppnå interna mål för stabiliseringspolitiken gradvis reducerats för de enskilda länderna. Uppkomsten av multinationella företag är en betydelsefull faktor bakom denna förändring. Vidare betyder företagens internationella verksamhet att det kan ske en utspädning av de positiva effekterna av industripolitiska satsningar i form av investeringsstöd. Under främst det har möjligheterna att bedriva regionalpolitik ytterligare försvårats genom att flera länder börjat införa olika former av subventioner vilka i praktiken är riktade mot utländska investerare. Vidare säger kommittén att en fortsatt tillväxt av de redan stora multinationella svenska företagen betyder att vi blir alltmer beroende av dessa. Den beslutskoncentration som följer kan också vara betänklig. Vi kan således här se ett framtida dilemma, nämligen hur internationell konkurrenskraft, som kräver allt större företag i förhållande till den svenska marknaden, skall gå att förena med önskemål om industriell bredd, minskad ekonomisk sårbarhet och undvikande av maktkoncentration. kommunisterna anser att olika samhällsorgan, bl. a. regeringen, aktivt bör ingripa, påverka eller styra den pågående strukturomvandlingen. Om denna tillåts fortsätta ostyrd kommer dess negativa effekter, bl. a. arbetslösheten, att fördjupas och förstärkas. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om ett åtgärdsprogram syftande till att styra eller påverka den pågående strukturomvandlingen med beaktande av samhällsintressena. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)