mot · G7022468 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2468-2475 Miljömässig utvärdering av olika energisatsningar Försurning av mark och vatten genom luftföroreningar har i ökad utsträckning kommit att framstå som 1980-talets stora miljöfråga. Denna fråga har redan tidigt uppmärksammats i . , vid om den mänskliga miljön i , lade fram en rapport om försurning. Våra sjöar och vattendrag i framför allt hade då nått ett försurningsskede där skador på sjöarnas biologiska liv kunde registreras. I var försurningsskador mer sällsynta. En mer kalkhaltig berggrund har kunnat kompensera syranedfallet . riksdag beslutade om en rad åtgärder för att motverka försurningen. Det skedde genom ett program för sänkning av svavelhalten i olja och ökade krav på industrin. Beslut om försökskalkning fattades. Försurningsskadorna uppkommer ju främst genom den ökade användningen av fossila bränslen. Sura svavel- och kväveföreningar släpps ut vid förbränning och kan transporteras lång väg i atmosfären och försura mark och vatten vid nedfall. Sålunda är endast en fjärdedel av det svavel som faller ner över av svenskt ursprung. Svenska luftföroreningar förs på motsvarande sätt till våra grannländer. inträffade en dramatisk förändring på försurningsområdet i . Undersökningar har visat att kanske ända av skogen är försurningsskadad. Möjligen är de registrerade skadorna en kombinationseffekt av torka och försurning. Under alla omständigheter har utvecklingen ställt landet inför svårlösta ekonomiska och politiska problem. Förslag har framlagts om en skogselskatt på per kWh (en waldpfennig) för att finansiera de stora reningsinsatser man nu planerar. Förslag har även framförts att kraft- och värmeproducenterna skall betala 2 000 (ca .) per ton utsläppt svaveldioxid och 1 000 per ton kvävedioxid för att få ett direkt intresse att minska utsläppen. Den västtyska borgerliga regeringen har också lagt fram förslag om långtgående avgasreningskrav på motorfordon avsedda att träda i kraft . Dessa krav är nu föremål för behandling inom EG. Moderata samlingspartiet har tidigare rekommenderat att skall ansluta till de skärpta krav på avgasrening som EG kommer fram till. skulle en väsentlig reduktion av de försurade utsläppen därigenom kunna komma till stånd. 1 1983/84. Inom EG diskuteras även ett program för en 60-procentig reduktion av svavelutsläppen inom EG . Det finns starka skäl för att mycket aktivt verka för att dessa krav genomförs. Det finns klara tecken som tyder på att försurningsskadorna även i de svenska skogarna är betydande. Vi är ekonomiskt starkt beroende av ett livskraftigt skogsbruk och måste bl. a. av detta skäl med kraft motverka försurande luftföroreningar som vi själva förorsakar. Ett led i detta kan vara utnyttjandet av tillkommande elkraft från kärnkraftverk i värmepumpverk. Det skulle ge en ekonomiskt fördelaktig och miljömässigt högklassig energikälla för uppvärmning. av energin i värmepumpsystem tas ju från vatten, marken eller luften. Endast av energin tillförs i form av elström. Inga luftföroreningar uppkommer. Naturgas och vissa biobränslen ger betydligt lägre svavelutsläpp än eldningsolja och kol. Utsläppen av kväveoxider är låga vad gäller naturgas och i nivå med eldningsolja för biobränslen. De är alltså miljömässigt överlägsna kol och eldningsolja. Ekonomiskt har gasen vissa svårigheter att konkurrera med eldningsoljan medan biobränslen i normalfallet är konkurrenskraftiga, delvis på grund av olikheter i energibeskattningen. Enligt proposition 1980/81:90 föreslås en försiktig kolintroduktion i . ångkol skall kunna förbrukas i . Användning av kol utan åtgärder för rökgasrening ger mycket betydande miljöproblem. Tekniken för rening är under stark utveckling. I förekommer reningsmetoder som ger långt lägre utsläpp än vid förbränning av eldningsolja. Höga kostnader är än så länge förenade med höga reningskrav. Med hänsyn till de allvarliga risker som är förknippade med försurningsskadorna finns det ändå starka skäl att ställa mycket höga reningskrav vid övergång till kol i våra energisystem. Ett miljömässigt gott alternativ erbjuds genom utvecklingen av ASEA:s kärnreaktorer av Secure-typ för fjärrvärme. Från dessa anläggningar förekommer inga utsläpp till atmosfären. Bränsletransporter till anläggningen förekommer i ringa omfattning. Motsvarande kol värmeverk har en transportvolym på ca /år eller 5 000 lastbilar/år. Med hänsyn till vad som anförts hemställs* att hos regeringen begär en miljömässig utvärdering av olika energisatsningar och därvid även jämför kärnvärmesystem med fossileldade system. * Se även motion 1983/84:2469.