ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702708 · 1984-01-19 00:00:00 — i och för ökad företagsamhet i Åmåls kommun Åmåls kommun i har brottats med sysselsättningsproblem. har folkmängden minskat. Utsikterna ser dystra ut. Kommunen är klassad som regionalt centrum och inplacerad i stödområde C. Folkmängden uppgick till 13 307 innevånare, en minskning med 101 . Pensionärernas andel av folkmängden är , en kategori som kommer att öka. Kommunen tillhör toppskiktet i landet i fråga om arbetslöshet. Högsta notering , . Minskningen berodde helt på att beredskapsarbeten sattes in. Just nu vilar också ett varsel över 76 anställda vid . Det har visat sig att placeringen i stödområde C inte haft tillräcklig effekt. De nya företagen har uteblivit. Det enda som kan bryta den dystra utvecklingen är att ett nyföretagande kommer till stånd. Nya idéer bör nu prövas för att vända utvecklingen. Samhället måste vara lyhört för nya idéer även i denna del av landet. Om inte förbättringar kan uppnås får man pröva samma metoder som används i en nedsättning av socialavgiften. Vad som bör övervägas är att som stimulans temporärt inplacera Åmåls kommun i stödområde B. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Åmåls kommun inplaceras i stödområde B. () ()
mot · G702709 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Ett statligt industricentrum i kommun I tre motioner har frågan om att etablera ett statligt industricentrum i kommun tagits upp. Frågan aktualiserades senast i en socialdemokratisk partimotion (1981/ 82:2352) med krav på att ett statligt industricentrum skall etableras i kommun. Motionen var föranledd av den dåvarande borgerliga regeringens proposition 1981/82:113 om program för regional utveckling och resurshushållning. I propositionen hade regeringen föreslagit uppförande av industricentrum i endast och Svegs kommuner. Den borgerliga majoriteten i avslog det socialdemokratiska motionskravet. De skäl som anförts i de tidigare motionerna för en etablering av ett statligt industricentrum i kommun är det mycket svåra sysselsättningsläget och de företagsnedläggningar som drabbat kommun . Situationen på arbetsmarknaden i har inte förbättrats. Tvärtom har arbetsmarknadsläget ytterligare hårdnat. kommun är i behov av en förstärkning av industrisektorn, som f. n. har en andel på av det totala antalet sysselsatta i kommunen. Motsvarande siffra är för och för riket . En etablering av ett statligt industricentrum till kommun skulle enligt vår mening vara en värdefull hjälp till en hårt drabbad kommun. Inte minst skulle en sådan satsning också innebära ett viktigt bidrag i arbetet med att skapa en ny optimism och en ny tro för människorna i Sollefteåbygden. Med det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om etablering av ett statligt industricentrum i kommun. BO () ()
mot · G702711 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att förbättra sysselsättningen i vissa bruksorter Slutet av innebar stora problem för . Detta ledda bl. a. till att många industrianläggningar måste läggas ned, vilket hårt drabbade en del orter och kommuner bl. a. i . Vi socialdemokrater protesterade och krävde i motioner och interpellationer i riksdag, att samhället skulle ingripa för att förhindra eller senarelägga strukturåtgärderna i fråga. Därmed ville vi få ett andrum för de anställda och kommunpolitikerna. Vi närde också förhoppningarna, att en kommande högkonjunktur skulle ge möjligheter att på ett eller annat sätt fortsätta driften vid de berörda anläggningarna. Den borgerliga riksdagsmajoriteten ville emellertid inte lyssna på det örat. Nedläggningarna fick helt enkelt inte förhindras. Däremot var man frikostig med löften om hjälp till drabbade bruksorter och kommuner. Man talade om aktiva insatser för att lösa uppkommande problem och att regeringen skulle ha ett speciellt ansvar härvidlag. Så kom nedläggningarna, men hjälpen från den borgerliga regeringen uteblev. Resultatet blev förödande för många små brukssamhällen. Som exempel på sådana samhällen kan nämnas Fridafors i kommun, Delary i och i kommun. I Fridafors försvann ca 200 arbetstillfällen, i Delary 80 och i 275. Detta skall ses mot bakgrunden av att massa- och pappersindustrin svarade för av alla arbetstillfällen i Fridafors, i Delary och i . ser vi resultatet av nedläggningarna på dessa och andra platser runt om i : Folk söker sig ofta därifrån, skolornas elevunderlag minskar, privat och offentlig service försvinner m. m. Tomma lägenheter, villor och industrihotell är heller ingen ovanlighet i dessa orter. Det är nu angeläget att denna negativa utveckling för industriorterna bryts. Vi föreslår därför, att särskilda åtgärder sättes in för att trygga sysselsättning och service i de orter i och annorstädes som drabbats av det sena 1970-talets stora nedläggningar. Mot ovanstående bakgrund hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrad sysselsättning och service i vissa bruksorter. () ()
mot · G702713 · 1984-01-18 00:00:00 — Motion 1983/84:713 Kommuners möjlighet att ta emot vapenfria värnpliktiga Möjligheter finns att fullgöra vapenfri tjänsteplikt i vissa av våra kommuner. F. n. är det tyvärr så att många ungdomar tvingas vänta ibland på att få fullgöra denna form av värnpliktstjänstgöring. På grund av situationen på arbetsmarknaden är det inte ovanligt att denna väntan kombineras med arbetslöshet. Om kommunernas samlade kapacitet kunde ökas när det gäller att bereda plats för vapenfria värnpliktiga skulle flera effekter vinnas. T. ex. skulle samhällets kostnader kunna minska eftersom ersättning utgår både under fullgörande av värnplikt och vid arbetslöshet. Vidare skulle olägenheterna för den enskilde att tvingas vänta på att få fullgöra värnplikten elimineras. Dessutom skulle antalet ungdomar som skall placeras i beredskapsarbete minska. En ökning av kommunernas samlade kapacitet skulle kunna åstadkommas genom att fler kommuner om möjligt alla förklarades självständigt kompetenta att ta emot vapenfria tjänstepliktiga och sköta den nödvändiga administrationen i sammanhanget. tvingas mindre kommuner som har möjlighet och intresse av att ta emot vapenfria att vända sig till någon stor kommun för att få hjälp med administration och formellt ansvarstagande. Detta är en onödig byråkratisk omväg som lätt leder till att den mindre kommunens intresse för saken försvinner. Bestämmande för vilka kommuner som självständigt skulle kunna ta emot vapenfria borde självklart enbart vara om vederbörande kommun har tillräckligt kvalificerade handledare anställda inom aktuellt område! Kommunstorleken är såvitt jag kan förstå ointressant. Med hänvisning till det anförda yrkar jag att begär att regeringen medverkar till sådan ändring av bestämmelserna kring vapenfri värnpliktstjänstgöring som förordas i motionen.
mot · G702714 · 1984-01-19 00:00:00 — Rätten att lämna facklig organisation ville fabriksarbetaren i lämna sin fackliga organisation, Fabriks avdelning 7 i . Han motiverade sitt beslut med att han inte ville vara med i en socialistisk fackförening. När han hade kommit med denna motivering och begärt utträde inträffade det ur rättssäkerhetssynvinkel djupt stötande och nästan otroliga, att facket vägrade utträde. Fabriks tvingade kvar som medlem mot hans vilja. Själv säger i ett tidningsuttalande: Inte trodde jag att fackföreningsrörelsen fungerade på det här sättet. Visserligen är jag fabriksarbetare men är jag emot t. ex. löntagarfonder. bekräftar en ombudsman på 7, att avdelning 7 rent ideologiskt är socialistiskt inriktad. är tyvärr inte ensam. har också tidigare behandlat motioner där lagreglering av ideella föreningar krävts. har avstyrkt med hänvisning till de förslag som stiftelseutredningen och den nya arbetsrättskommittén kan komma att lägga fram. Båda kommittéerna har avslutat sitt arbete. Ingen av dem har föreslagit några lagregler som tar sikte på den negativa föreningsrätten. Förutsättningarna för tidigare beslut har alltså förändrats. Situationen är alltså denna: Kränkningar av enskilda individer fortsätter, som det inte finns några kommittéförslag om förändringar. Det enda rimliga i den situation som uppkommit är att vi får en lagstiftning om ovillkorlig rätt att utträda ur en ideell förening. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär lagförslag som tillförsäkrar individen ovillkorlig rätt att lämna ideell förening.
mot · G702717 · 1984-01-19 00:00:00 — Den föreslagna reduceringen av antalet kronofogdedistrikt Kronofogdemyndigheterna har levt med den press som hotet om en kraftig omorganisation innebär. Tre utredningsförslag har underkänts. Till det senaste (förslag) har av remissinstanserna varit negativa. Ändå tycks detta förslag komma att ligga till grund för regeringens proposition. plan går ut på att reducera de 81 kronofogdedistrikten till omkring 45. Dessutom föreslås indragning av lokalkontor, oftast i glesbygd. Inte är det allmänhetens intresse som gagnas av den föreslagna reduceringen. Reseavstånden till myndigheten blir längre och personkännedomen går förlorad. Vid interpellationsdebatt i kammaren riktade representanter för s, c, fp och vpk stark kritik mot en kommande centralisering av kronofogdemyndigheten. Finansministern lovade vid det tillfället att beakta kritiken. Ungefär , alltså , uttalade 15 kronofogdar i bl. a. följande: Någon besparing blir det inte, tvärtom en förlust på 270 milj. Statistiken visar nämligen att varje anställd vid kronofogdemyndigheten drar in en milj. till statskassan . Besparingen i personalkostnader på 30 milj. äts upp om av intäktsbortfallet, som uppskattas till 300 milj. Dessutom minskar man på ett drastiskt sätt kronofogdemyndigheternas möjlighet att fortsätta kampen mot ekonomisk brottslighet, menar de 15, ökade insatser kan det naturligtvis inte bli fråga om. Detta gör att skattemoralen löper risk att ytterligare försämras, eftersom kronofogdemyndigheterna får väsentligt sämre förmåga att angripa skattesmitare. Om centraliseringen till större enheter säger de 15: Man slår sönder en organisation som på initiativ infördes . Den är ännu inte helt utvärderad. Genom personalminskningarna och omflyttningarna splittrar man dessutom den specialkompetens som byggts upp på myndigheterna. Man ersätter nuvarande decentraliserade organisation med stormyndigheter med svag och plottrig organisation. I sammanhanget kan också nämnas att genomsnittet för indrivningen i landet ligger på (, och vardera ). Detta är att jämföra med som har och som har i indrivning. Det förefaller orimligt och ologiskt att skapa nya stordistrikt som man utreder hur de som redan är stora, , och , skall klara sina uppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att antalet kronofogdedistrikt även i fortsättningen skall vara 81 stycken.
mot · G702718 · 1984-01-19 00:00:00 — Det estetiska och konstnärliga inslaget vid förbättring av bostäder Bostadsförbättringsprogrammet (reparation, om- och tillbyggnad) antogs föregående år av . Programmet omfattar ca 425 000 bostäder i regel . Stimulansen till programmet ligger främst i lånevillkor och räntor. kan även fastigheter komma i fråga genom de s. k. tilläggslånen. Husen och fastigheterna är ur stadsbyggnadssynpunkt ofta intressanta. De kom till före och efter funktionalismens synsätt på planlösningar och gestaltning. Ännu hade inte hantverk och konstnärligt kunnande fått sin klara uppdelning. Därför kan många av både de externa och de interna lösningarna ha spår av såväl snickarglädje som konstnärlig utsmyckning. Under senare perioder dominerade ett synsätt som mera såg till funktionen än till det estetiska utförandet. Det kan vara viktigt att båda synsätten får speglas i de åtgärder som planeras. ingår dock i låneunderlaget möjligheten att inordna särskild kostnad för den konstnärliga utsmyckningen. Detta har också kommit till användning på många byggnader. Dock är detta ett frivilligt åtagande som allt oftare räknats bort i byggkostnaden, för att därmed göra lånekostnaden lägre. Detta är olyckligt därför att många byggnader fått ett alltför sterilt utförande. När nu det s. k. ROT-programmet skall börja är det viktigt att det konstnärliga inslaget också kommer till sin rätt. Det borde på något sätt spridas ett synsätt som beaktar att många fastigheters redan estetiska inslag dels får vara kvar, dels får sina förbättringar. Dessutom har det konstnärliga inslaget eftersatts, varför behovet av utsmyckning är stort. Enligt förslag i årets budgetproposition är en förstärkning av länsbostadsnämndens personal aktuell. Detta för att kunna bedriva en konsumentupplysning till husägare etc. På länsbostadsnivå och i kommunernas byggnadsnämnder borde allmänna riktlinjer antas som också beaktar de konstnärliga och estetiska inslagen. Detta blir än betydelsefullare om ROT-programmet för kommuner och landsting också skall gälla t. ex. skolor, sjukhus osv. Genom den offentliga konsten fostrar vi därigenom också många till fortsatt uppmärksamhet på de estetiska och konstnärliga värdena. Det borde därför bli något av ett 1 -procentigt program när det nu gäller att realisera ROT-programmet. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att riktlinjer 1983/84:718 15 för det estetiska och konstnärliga inslaget i ROT-programmet blir beaktade i anvisningarna. () ()
mot · G702720 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. I en motion med förslag om ändringar i hyresförhandlingslagen har vi föreslagit att hyresgästerna får rätten till förhandlingsordning och därmed rätt att välja vem som skall företräda dem i förhandlingar enligt nämnda lag. Bostadssaneringslagen (1973:531) innehåller fullmakt för riksorganisation eller förening, som är ansluten till sådan organisation, att enligt 2 § ta initiativ till upprustningsåläggande och användningsförbud även för fastigheter där organisationen ej har förhandlingsordning. Denna bestämmelse har i en del fall gett upphov till tvister mellan hyresgäster och organisationen. Organisationen har fått en myndighetsfunktion och det anser vi inte att en medlemsorganisation bör ha. Bostadssaneringslagen bör därför ändras så att initiativrätten ligger hos hyresgästerna själva, hos organisation som har hyresgästernas uppdrag att förhandla samt hos kommunen. Speciellt berörs 2 och 2a §§. förutsätts utforma förslag till ändrad lydelse av berörda paragrafer. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att bostadssaneringslagen ändras i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G702721 · 1984-01-18 00:00:00 — I finns det ett rikt utbud av föreningar och organisationer. Många av dessa föreningar har sin verksamhet förlagd till lokaler som är otillgängliga för rörelsehindrade. Möjligheten att kunna delta aktivt i samhällslivet begränsas för många rörelsehindrade av lokalernas utformning. Arbetsmarknadssituationen för handikappade har försvårats och många är förtidspensionerade. Att det finns möjligheter att delta aktivt i föreningslivet blir då ännu viktigare, det kan vara den enda chansen för en människa med ett handikapp att bryta sin isolering och delta i meningsfull verksamhet. Det finns möjligheter att få upprustningsbidrag till allmänna samlingslokaler för handikappanpassning. Bidraget är avsett för allmänna samlingslokaler, vilket betyder att t. ex. fristående ungdomslokaler, fritidsgårdar, lägergårdar, idrottsgårdar, gudstjänstlokaler och fristående föreningslokaler ej har möjlighet att få bidraget. Det betyder att många föreningars verksamhet inte är tillgänglig för handikappade. Handikappföreningar kan också tvingas hyra lokaler som är mindre tillgängliga, därför att man inte har ekonomiska möjligheter att hyra en egen lokal. Det finns ytterligare en begränsning i det upprustningsbidrag för handikappanpassning som lämnas till allmänna samlingslokaler, nämligen att iordningställande av handikappsparkeringsplats inte ingår. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om ändring i den kungörelse som reglerar upprustningsbidrag för handikappanpassning till att också omfatta vissa föreningslokaler som ej faller under begreppet allmänna samlingslokaler samt om att bidrag också måtte utgå till att iordningställa en handikappsparkeringsplats. Rättelse: S. 5, rubriken : 1983/84:720 Rättat till: 1983/84:721
mot · G702725 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. De statliga lånen till vissa kustfartyg Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:724 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att amorteringsreglerna för statliga lån bör utformas så att ett fartyg inte behöver vara slutbetalat förrän fartyget uppnått . () () () () P.O. () ()
mot · G702726 · 1984-01-19 00:00:00 — Det finns en oroande tendens att avgifter eller arrenden för vissa typer av fritidsaktiviteter stiger på ett sådant sätt att utövare måste upphöra med dessa aktiviteter av ekonomiska orsaker. De problem jag vill ta upp i denna motion är utvecklingen av avgiften för arrenden av jaktmarker och arrenden av fritidshustomter. Detta är ett mycket allvarligt problem, inte minst för befolkningen i glesbygden. Avgiften för i all synnerhet jakt har i många fall höjts på ett sådant sätt att ortsbefolkningen som utövat denna jakt blivit helt ställd åt sidan: det som har varit avgörande är hur mycket man har råd att betala. Ortsbefolkningen blir förhindrad att utöva sin hobby och viltvården blir givetvis lidande av denna utveckling Traditionellt har ordningen varit den att anställda hos markägare och ortsbefolkningen har haft förtur till jakt på närbelägna marker. Detta är en bra ordning som också bör bestå . Det nödvändiggör någon form av prisreglering på jaktarrenden. Utvecklingen av arrendeavgifter på fritidshustomter följer i stort samma mönster. Människor som har byggt ett litet fritidshus då arrendet var lågt upplever nu att arrendeavgifterna höjs år på ett ensidigt sätt från markägaren. Arrendatorn äger huset han är tvungen att betala eller sälja. De ekonomiskt starka gynnas och de som inte har råd att betala måste lämna fritidshuset som de i många fall själva har byggt. Det går inte att inom något annat område i samhället finna exempel på en prisutveckling som motsvarar arrendeavgiften för jakt och fritidshustomter. Det finns många exempel på att dessa avgifter har mer än tiodubblats . Avgiftshöjningarna har inget samband med markägarnas eventuella kostnadsökningar för dessa former av fritidsaktiviteter. Någon form av reglering som tar hänsyn till anställda och ortsbefolkningens berättigade intressen inom dessa områden är nödvändig. Reglerna bör ta hänsyn till att även de ekonomiskt svaga grupperna skall ha råd att utöva jakt och/eller inneha ett fritidshus. Med hänvisning till det anförda hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om reglering av avgifterna för fritidstomter. BO FINNKVIST (s) * Se även motion 1983/84:727.
mot · G702727 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:727 Bo Finnkvist Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:726 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om reglering av priserna på jakträtt. BO FINNKVIST (s)
mot · G702729 · 1984-01-18 00:00:00 — Motion 1983/84:729 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:728 föreslås att uttalar sig för läkemedelsindustrins förstatligande och hemställer hos regeringen om förslag i enlighet härmed. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G702731 · 1984-01-17 00:00:00 — m. fl. Ett socialt stödprojekt bland invandrarungdom, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:730 föreslås 1. att hemställer hos regeringen om åtgärder för att starta ett socialt stödprojekt bland invandrarungdom i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att uttalar att detta stödprojekt bör organiseras och administreras av kommunerna med full kostnadstäckning genom statsbidrag, 3. att uttalar att detta statsbidrag bör finansieras genom en särskild arbetsgivaravgift, 4. att hos regeringen hemställer om en översyn av och åtgärder för att förbättra behandlingen av invandrarungdomar inom vårdsektorn. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702732 · 1984-01-17 00:00:00 — m. fl. Medel för kulturverksamhet bland språkliga minoriteter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:730 föreslås 1. att under bil. Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende kulturverksamhet bland språkliga minoriteter, 2. att uttalar att medlen för kulturverksamhet bland språkliga minoriteter bör fördelas av en särskild nämnd inom där invandraroganisationerna bör vara företrädda, 3. att hemställer hos regeringen om förslag till ändring av bidragsreglerna innebärande a) att den nedre gränsen för ungdomsstöd () slopas, b) att åldersintegrerad verksamhet skall stimuleras i bidragsgivning, 4. att hos regeringen hemställer om åtgärder som innebär att vissa föreningar som ej är anslutna till någon riksorganisation men som i övrigt uppfyller bidragskraven skall kunna erhålla kommunala bidrag och landstingsbidrag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702733 · 1984-01-17 00:00:00 — m. fl. Hemspråksundervisningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:730 föreslås 1. att som sin mening uttalar att begreppet hemspråksundervisning bör bytas ut mot modersmålsundervisning, varvid även innehållet i undervisningen skall utvidgas till att omfatta en bred och inträngande undervisning i modersmålets kultur och historia, 2. att beslutar att bidrag till kostnader för undervisning i hemspråk ooh för studiehandledning på hemspråk skall utgå med per deltagande elev, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till ändrade bestämmelser för hemspråksundervisning för invandrarbarn med syfte a) att modersmålsundervisning görs obligatorisk och ges samma ställning som övriga obligatoriska ämnen i , b) att, även då hemspråksundervisningsgrupp omfattande fyra elever ej kan ordnas, varje elev skall garanteras minst hemspråksundervisning och att statsbidrag skall utgå enligt detta, 4. att hos regeringen hemställer om förslag till ändring av regler och riktlinjer för undervisningsväsendet beträffande skolans roll i kampen mot rasismen i enlighet med innehållet i motionen, 5. att som sin mening uttalar att invandrarbarnen i största möjliga utsträckning bör beredas möjlighet till undervisning i enspråkig grupp. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702735 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Företagsform för ny- och småföretagande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:734 föreslår vi att beslutar att hos regeringen begära utredning och förslag om en enklare mindre byråkratibunden företagsform för ny- och småföretagande. () ()