mot · G7021788 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1788 har goda förutsättningar för ett blomstrande näringsliv och erbjuder som helhet en hög levnadsstandard för sina invånare. Det finns dock stora skillnader mellan de olika delarna av . Om man jämför den norra länsdelen med den södra finner man att sydregionen är fattig i många avseenden. Nordregionen tenderar att bli allt rikare på resurser medan sydregionen blir allt fattigare. Utvecklingen bildar en ond cirkel. Antalet arbetstillfällen har i länet som helhet ökat , men betydligt mindre i syd- än i nordregionen. En kartläggning av obalansen i länet gjord av sydkommunerna visar bl. a. att såväl förvärvsfrekvensen som självförsörjningsgraden är mycket lägre i länets sydregion. Av samma studie framgår att arbetslösheten i länets kommuner vilka kriterier man än väljer - under 1979-1982 varit i särklass svårast i , och . Ändå har sydregionen vissa grundförutsättningar för ett ökat byggande och ett utökat näringsliv med t. ex. kolvärmeverket vid Igelsta i och det stora reningsverket vid Himmerfjärden. något som innebär lägre initialkostnader vid nyanläggningar; de stora investeringarna är redan gjorda. Särskilda åtgärder måste till för att bryta den onda cirkeln beträffande bostäder, skolor, service, sjukvård, kommunikationer etc. Dessa åvilar i första hand kommuner och landsting, men det finns områden där statliga insatser kan motverka obalansen och främja näringsliv, utbildning och annan service. bidrog söderkommunerna till att lösa bostadsbrist. Bostäder uppfördes och industriområden anlades med förespeglingar om nya huvudvägar, vilka tillkom och i vissa fall ännu inte byggts. Norr om är vägnätet tätare. Tre Europavägar passerar genom de mest tättbebyggda områdena medan sydkommunerna . , och har mycket långt till en . Den planerade Orlångsleden skulle innebära stora samhällsekonomiska och sociala vinster för näringslivet i dessa kommuner. Flera företagsetableringar i har stupat på avsaknaden av en godtagbar tvärled. 1983/84: 1788 har Apoteksbolaget angivit detta motiv lor att avstå från lokalisering av ett storlager som skulle sysselsåtta ca 400 personer, och en transportekonomisk utredning för etablerade företag i industriområde redovisar en årlig besparing på drygt 3 milj. kr. om Orlångslcdcn vore byggd. För att stärka näringslivet i sydostseklorn av länet bör man prioritera Orlångsleden och tidigarelägga byggstarten (nu planerad till 1991). Av trafiktekniska och samhållsekonomiska skäl bör likaså den planerade saltsjöbron över prioriteras. Bron utgör sista puzzelbiten i väg 225. och skulle bl.a. sätta i bekvämare förbindelse med E 4. Den skulle underlätta transporterna för och innebära en positiv faktor vid nyetableringar. Genom inrikesflygets flyttning till har söderkommunerna fått en för en så tätt befolkad region osedvanligt lång väg till trafikflygplats. har i "Utredning om behovet av trafikflygplatser i " (1983) funnit att det enda tänkbara alternativet för lokalisering av en andra trafikflygplats i regionen, om helt läggs ned. är Tullinge-FI8 eller Tullinge-Gctaren. En flygplats i med inrikesoch all mantl vg skulle innebära ett starkt stöd för regionens näringsliv och skapa förutsättningar för nya förctagsetablcringar. Om det blir aktuellt med en ny flygplats i måste byggandet kunna påbörjas utan ytterligare försenade utredningar. bör därför få i uppdrag att gå vidare med en utredning om förutsättningarna för och konsekvenserna av en sådan satsning. Efter många diskussioner finns det långt framskridna planer på att bygga ett nytt järnvägsspår söderut från med sträckning direkt från Flcmingsberg till , förbi centralorten . Detta skulle innebära en stor nackdel för invånare och näringsliv. Centralorten i länets näst största kommun måste liksom vara huvudstation för SJ-tågen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uttalar sig för att åtgärder i enlighet med motionen vidtas vid trafikplaneringen i syfte att häva den regionala obalansen i . () ()