mot · G7021369 · 1984-01-24 00:00:00 — och av små vatten- och vindkraftverk På grund av den överinvestering som skett i elproduktionskapacitet genom fullföljande av kärnkraftsreaktorerna och O 3 är utrymmet för satsning på vindkraft och små vattenkraftverk mycket begränsat. Investeringar i nya elproduktionsanläggningar är i allmänhet förlustbringande . Detta gäller i hög grad också för små vatten- och vindkraftverk. De flesta som har intresse av att satsa på denna typ av kraftverk har inte gott om kapital eller är ägare till gammal lönsam vattenkraft som kan betala de första årens förluster i nytt kraftverk. Genomförandet är därför ofta helt beroende av långa lån med en fördelaktig fördelning i tiden av ränta och amortering. En successiv utbyggnad av dessa små kraftverk minskar sårbarheten i vårt eldistributionssystem, underlättar avvecklingen av kärnkraften, skapar sysselsättning, främjar teknisk utveckling och ger värdefulla driftserfarenheter. Den s. k. vattenkraftsberedningen har avlämnat ett betänkande med förslag om plan för vattenkraftens utbyggnad. Betänkandet remissbehandlas f. n. I budgetpropositionen aviseras att en proposition om vattenkraften kommer att föreläggas innevarande . Vi vill särskilt understryka vikten av att stödet till investeringar för byggandet av små vattenkraftverk väsentligt förbättras. F. n. utgår ett bidrag om för investeringar i små vattenkraftverk som beställs . Stödet avser kraftverk med en effekt mellan 100 och 1500 kW. Stöd bör även kunna utgå till anläggningar med lägre effekt än 100 kW efter särskild prövning. Dispens för den nedre effektgränsen bör ges generöst. Även om vi inte behöver mer elproduktionskapacitet finns det ändå som ovan redovisats en rad skäl för att stimulera utbyggnaden av små vatten- och vindkraftverk. har fått i uppgift att se över finansieringen av och stöd till de små vattenkraftverken. Det finns goda skäl att ge små vatten- och vindkraftverk lika finansierings- och stödvillkor. bör därför få ett utökat uppdrag omfattande även små vindkraftverk. Om motiverad utbyggnad skall komma till stånd krävs i första hand lån som löper på lika som kraftverkets normala livslängd och till förmånlig ränta. Det bör vara annuitetslån och därutöver möjlighet att delvis lägga räntan till låneskulden. 1 1983/84. bör övervägas bidrag som täcker normala projekterings- och tillståndskostnader. Även en mer förmånlig prissättning på den elström som levereras till ortens kraftleverantör bör övervägas. I stället för enbart nuvarande tillämpade alternativkostnad borde ett lägsta pris motsvarande ett beräknat medelpris kunna garanteras. Även beskattningen bör anpassas till de små kraftverkens speciella situation. Enligt nuvarande energiskattebestämmelser skall den som innehar anläggning med minst 50 kW generatoreffekt betala elskatt på egen förbrukning. Detta har medfört olämpliga effekter. Exempelvis finns det vid ett stort antal svenska reningsverk generatoraggregat med 49 kW effekt, vilka utnyttjar metangasen från reningsprocessen. Den ytterligare gas som hade kunnat utnyttjas ventileras i en del fall bort, i andra fall används den som bränsle. Det finns också många små vattenkraftverk som avsiktligt utnyttjas med för små generatorer för att undvika skatten. uppmärksammade detta problem (SOU 1982:16 s. 138) och föreslog dels en höjning av gränsen till 100 kW, som ansågs mer rimlig, dels att de första 0,4 GWh skulle undantas från beskattning. Därigenom skulle man undgå tröskeleffekten. Denna del av energiskatteutredningens förslag har inte föranlett någon åtgärd från regeringens sida. En ändring enligt kommitténs förslag skulle lösa problemet och därtill gynna produktionen i små enheter. Med hänvisning till vad som ovan har anförts hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansiering och stöd för utbyggnad av små vatten- och vindkraftverk. () () * Se även motion 1983/84:1370.