mot · G7022681 · 1984-03-27 00:00:00 — m. fl. Ändringar i det kontanta arbetsmarknadsstödet m. m. 1983/84:126) Situationen på arbetsmarknaden är oroande. Inte sedan den nuvarande statistiken infördes har så många stått utanför den reguljära arbetsmarknaden. Trots extremt höga kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökar den totala arbetslösheten. Det är anmärkningsvärt att inre splittring inom socialdemokratin har lett till att arbetsmarknadsministern tvingats avstå från att lägga fram en fullständig proposition om arbetslöshetsförsäkringen. Då vi därför ännu inte till fullo känner regeringens intentioner förbehåller vi oss möjligheten att senare komma med kompletterande förslag. Arbetsmarknadsministern tecknar i sitt anslagsäskande en rosig bild av den förväntade situationen på arbetsmarknaden under det kommande budgetåret. Uppskattningen av det genomsnittliga antalet arbetslöshetsdagar per medlem, , överensstämmer visserligen med regeringens intentioner om arbetslösheten men inte med den situation man rimligen kan förvänta sig. Trots att vi är inne i en högkonjunktur ligger arbetslösheten kvar på en hög nivå. uppgick antalet ersättningsdagar till 7,2. Endast en mindre del av arbetslösheten är betingad av den friktionsarbetslöshet som uppstår i samband med normala rörelser på arbetsmarknaden. Huvuddelen kan relateras till de strukturella problem som gjort sig gällande . Den ekonomiska politik som varit vägledande för socialdemokrater och LO under hela efterkrigsperioden, i vilken den solidariska lönepolitiken och en selektiv arbetsmarknads- och industripolitik varit hörnstenar, har lett till obalanser i hela ekonomin med negativa effekter på arbetsmarknaden. Vi har i flera olika sammanhang fört fram förslag som syftar till en väsentligt annorlunda politik. 1 vår ekonomiska politik vill vi stimulera och stödja marknadernas funktion och föra en offentlig utgiftspolitik som syftar till att återställa balans. Vi vill avveckla den flora av selektiva stöd till industrin som finns . Vi vill ge möjlighet till dynamik och nyföretagande i näringslivet. Arbetsmarknadspolitiken måste sträva efter att skapa produktiv sysselsättning. Om en sådan politik hade förts så hade förhållandena på arbetsmarknaden sett betydligt ljusare ut. Det krävs en betydande kursomläggning om inte arbetslösheten skall förbli på rekordhög nivå. Just nu har avtal slutits på flera avtalsområden. Den samstämmiga bilden av dessa är att löneökningarna har blivit så stora att regeringens inflationsmål riskerar att inte kunna uppfyllas. Regeringens handläggning av den del av avtalsrörelsen som den direkt kan påverka, avtalen för de statligt anställda, har i hög grad bidragit till den uppkomna situationen. Detta, tillsammans med regeringens oförmåga att vidta andra åtgärder för att förbättra den ekonomiska situationen, pekar på att den svenska ekonomin håller på att utvecklas i enlighet med de linjer som i den publicerade långtidsutredningen, LU 84, benämns referensalternativet. Detta alternativ, vilket närmast har till uppgift att visa hur illa det kan gå för svensk ekonomi pekar bl. a. på en total arbetslöshet på . som de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är otillräckliga i meningen att det fortfarande finns arbetslösa, så får de många negativa effekter. På många områden har beredskapsarbeten kommit att ersätta reguljära arbetstillfällen. Dessutom blir de statsfinansiella effekterna av dessa stora utgifter negativa. Både det höga skattetrycket och den stora statsupplåningen minskar möjligheten att få en expansiv ekonomi som kan bereda fler personer arbete. Det finns inte någon utvärdering av de fulla effekterna på den reguljära arbetsmarknaden av en arbetsmarknadspolitik av den typ och omfattning som bedrivits i . En sådan utvärdering bör igångsättas, vilket bör ges regeringen till känna. Även innan en sådan utredning föreligger finns det emellertid skäl att anta att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna passerat sin maximala volym. Regeringens ekonomiska politik angriper inte de underliggande problemen i svensk ekonomi. Den marginella förbättring av arbetsmarknaden som förväntas under det närmaste året till följd av den internationella konjunkturuppgången kommer därför att bli temporär och problemen på arbetsmarknaden kommer under en kommande konjunkturnedgång att ytterligare förvärras. Totalt utbetalades 6 123 milj. kr. i kontantstöd vid arbetslöshet. 5 326 milj. kr. utgjorde ersättningar från arbetslöshetskassorna. Medlemsavgifternas andel av utbetalningarna från arbetslöshetskassorna har minskat kraftigt under det senaste årtiondet. uppgick kassornas inkomster från avgifter till 226 milj. kr. och från statsbidrag till 543 milj. kr. 1982 var motsvarande siffror 319 milj. kr. resp. 3 486 milj. kr. 1983 utgjorde således statsbidragen av utgifterna, vilket är högre än den av beslutade nivån, . Utvecklingen har också inneburit en ökande belastning på produktionen. av kostnaderna finansieras av arbetsmarknadsavgiften som debiteras arbetsgivarna på lönesumman. Medlemsavgiften till arbetslöshetsförsäkringen kan nästan betraktas som försumbar för den enskilde medlemmen. i genomsnitt /mån. Arbetslöshetsförsäkringen kan därmed sägas ha förlorat sin karaktär av försäkring. Arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet utgör enbart en del av de stödformer som finns vid arbetslöshet. Genom avtal mellan arbetsmarknadens parter har överenskommelse också träffats om avgångsbidrag resp. avgångsersättningar. Dessa avtal omfattar majoriteten av de anställda på det privata området. Även på det offentliga avtalsområdet finns trygghetsavtal. Avtalen på det privata området innebär att anställda som fyllt och har varit anställda erhåller betydande ersättningar vid avskedanden. I kombination med uppsägningslön och den statliga lönegarantin har dessa anställda i de flesta fall en ersättning av avsevärd omfattning. Av en rapport som 1983 publicerades av framgår att minskningen i årsinkomst för en kassaförsäkrad metallarbetare med en månads arbetslöshet är i storleksordningen ett par procent. För personer med ett halvårs arbetslöshet ligger årsersättningskvoten efter skatt i intervallet . KAS har för ett halvårs arbetslöshet givit en kompensation motsvarande av årsinkomsten. Beräkningarna avser slutet av . Om däremot arbetslösheten varar så länge att en person blir utförsäkrad från arbetslöshetskassan kan den ekonomiska situationen drastiskt förändras. 17 013 personer utförsäkrades från a-kassörna och låg ytterligare 43 000 personer i riskzonen. 1 genomsnitt beräknas 4 500 personer ligga i riskzonen. De utförsäkrade återfinns huvudsakligen i åldersgrupperna 60 samt 20 . Merparten av arbetslöshetsförsäkringen finansieras genom en lagstadgad arbetsgivaravgift på . Det är inte realistiskt att räkna med att denna andel, av statsbidraget, kan öka ytterligare. Moderata samlingspartiet anförde i en reservation till AU :s betänkande 1983/84:7 att en sammanhållen översyn av arbetslöshetsförsäkringen borde komma till stånd. Det är väsentligt att detta nu verkligen sker. En bärande tanke bakom våra förslag är att de som har arbete skall vara med och ta ansvar för dem som saknar arbete. Arbetslöshetsförsäkringen bör ge en grundläggande trygghet för personer som blivit utan arbete. Det är därför angeläget att arbetsmarknadsmyndigheterna aktivt verkar för att så många som möjligt ansluter sig till arbetslöshetsförsäkringen. Detta bör ges regeringen till känna. Arbetslöshetsförsäkringen bör återfå sin karaktär av försäkring. Detta är väsentligt eftersom arbetsmarknadens parter därigenom får mer direkt ansvar för löneutvecklingens konsekvenser. Ur denna synpunkt är arbetslöshetskassornas koppling till avtalsområdena en fördel. Vi menar att som ett första steg mot ett stärkt försäkringsinslag i systemet bör den offentliga ersättningsnivån i princip sänkas till fr. o. m. Detta skulle medföra att skattefinansieringen skulle kunna minska. Kassorna skulle behöva öka sin utdebitering med ca per dag i genomsnitt. bör det nuvarande systemet med progressiv- och grundbidrag förändras. Hänsyn bör tas till kassornas problem vid snabbt ökande arbetslöshet. Det finns enligt vår mening inte någon anledning att på ännu höja den maximala ersättningsnivån . 1 den mån som individer med höga löner önskar skaffa sig ett förbättrat skydd vid arbetslöshet bör detta ske genom frivilliga tilläggsförsäkringar som helt finansieras av avgifter. Arbetsmarknadsministern tar i proposition 1983/84:126 endast upp en del förslag till smärre ändringar i arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet, huvudsakligen i syfte att förenkla handläggningen och tillämpningen. Vi har ingenting att erinra mot dessa förslag. Då det gäller företagares arbetslöshet vill vi emellertid ifrågasätta om den föreslagna tillämpningen är till fyllest för att komma bort från den situation som råder och som av AMS vid remissbehandlingen karakteriserades av att "de drabbade finner ofta reglerna oförståeliga och absurda och menar att de hindrar alla försök att genom egen verksamhet försöka lösa arbetssituationen. Det är mycket väsentligt att möjligheten för en person att lösa sin arbetslöshetssituation genom att starta ett eget företag inte förhindras. Som vi ovan påpekat så tecknar arbetsmarknadsministern en, med hänsyn till den ekonomiska politik som regeringen fört, alltför optimistisk bild av arbetslösheten. Vi fruktar att arbetslösheten under kommande budgetår kommer att överstiga de i propositionen beräknade 20,1 miljonerna dagar. Även när det gäller den genomsnittligt tillförsäkrade dagpenningen har regeringen använt en omotiverat låg kalkyl, /dag, vilket bör jämföras med den nuvarande nivån, /dag. Den av oss föreslagna minskningen av den offentliga finansieringen av arbetslöshetskassorna kommer att innebära att det finns större förutsättningar att det i propositionen föreslagna anslaget verkligen kan räcka till arbetslöshetsersättningar utan att behöver anslå ytterligare medel. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en utvärdering av den förda arbetsmarknadspolitiken, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om en framtida arbetslöshetsförsäkring, 3. att beslutar att begära att regeringen lägger förslag om ett statsbidragssystem för arbetslöshetskassor i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om den otillfredsställande situationen vid start av eget företag. () . HÖGMARK (m) () () () () ()