mot · G7021048 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Långsiktiga åtgärder för sysselsättningen i län I nu rådande lågkonjunktur har tre egenskaper visat sig ha avgörande betydelse för den framtida sysselsättningen i län: Länet är starkt beroende av byggverksamhet i landet. Livsmedelsindustrin i länet är av betydelse. Länet har ett stort inslag av småföretag. av de i länet industrisysselsatta arbetar i byggmaterialindustri. Stora omställningar har dock skett som en anpassning till den hårt neddragna byggmarknaden: - spånskivefabriken i har köpts upp och lagts ned av ett konkurrerande företag i , - LB-hus i har halverats, - har köpts av ett konkurrerande företag i , Wärtsiläkoncernen, - Modulenthus i har bytt ägare, - Hvilans Verkstad med specialitet hissar och traverser har köpts av ett konkurrerande företag i , Köne, och verksamheten är nu neddragen till en fjärdedel, - Landstingens inköpscentrals verksamhet i - från början träindustri - har flyttats till , - vid det statsägda har stora indragningar gjorts. Neddragningarna drabbar hårt en bygd, som av lång tradition försett landet med byggkomponenter. av länets hela yta är produktiv skogsmark med en medelåterväxt som är näst störst i landet. För sågade trävaror av lövträ svarar länet för av den samlade svenska produktionen. Ur dessa förhållanden har växt fram en småindustri av främst snickerier och möbelfabriker, som utan de stödmöjligheter som står till buds för konkurrenterna i norra - nu drabbats mycket hårt av lågkonjunkturen, med inskränkningar och nedläggningar som följd. Man kan inte räkna med att de goda byggkonjunkturerna kommer åter inom landet. Enda möjligheten för den byggberoende industrin i länet att komma närmare den kapacitet som den är byggd för är att öka exporten. 1 * 1983184.3 sami. Till län bör riktas sådana exportstimulerande åtgärder, som förbereds och utövas av staten. Också av länets yta är . Jordbruket var ju av urgammal hävd länets huvudnäring. sysselsätts genom jordbruket drygt 13000 personer. Den yrkesmässiga fruktodlingen utgör 2/3 av totala arealen för fruktodling i landet. I landas mest fisk för konsumtion i hela riket. En betydande livsmedelsindustri har därför växt upp. Den sysselsatte 5 200 personer (anställda i länet var då 30400). Producentkooperativ är kvarn-, slakteri-, mejeri- och stärkelseindustrin. Socker- och sprittillverkning drivs av ägare utanför länet, liksom en betydande del av länets konservindustri. Ägarkoncentrationen har emellertid nu gått så långt, att det åter är intressant att starta småföretag inom vissa tillgängliga områden. Sådana områden utgörs av kvarnprodukter, charkuteri, fågelslakt samt trädgårdsprodukter. En sådan utveckling görs möjlig om de mindre företagen kan till sin småskaliga produktion anpassa modern teknik och - genom samordning - aktiv marknadsföring. Antagligen kommer efterfrågan på förädlade livsmedel att minska inom landet. I lågkonjunkturens spår kan man t. ex. ana en ökad bearbetning av råvaror i hemmen. Ett exempel härpå är bakningen. En förutsättning för utveckling av jordbruk, fisk- och livsmedelsindustri är ökad export, i första hand av förädlade produkter och inte endast av uppkommande överskottsproduktion. Prisstopp, subventioner på baslivsmedel, produkt- och förpackningsskatter men även ändrade krav på datummärkning och ursprungsmärkning och restriktioner mot konserveringsmedel kan medföra bevärande kast i livsmedelsindustrins förutsättningar. Det är angeläget att den pågående livsmedelsutredningen leder till en renodlad livsmedelspolitik. Lågkonjunkturen har visat att stordrift är sårbar och har lett till en omvärdering av den mindre företagsamheten. Genom en smidigare anpassning av produktionen till efterfrågan har småföretagsamheten kunnat hävda sig bättre. Därigenom har det småföretagsdominerade län senare än landet i övrigt, först då småföretagens kraft förödats, drabbats av konjunktursvackan. , efter en del betydande företagsnedläggningar, har den dock slagit till så mycket värre. Av följande diagram över arbetslösheten framgår hur förhållandena ändrades . 1983/84:1048 5 Arbetslösa i län i förhållande till medeltal för riket RELATIV ARBETSLÖSHET (= kvarstående arbetslösa i förhållande till befolkningen) länet riket länet riket De små företagens möjligheter att tillämpa ny teknik och att bearbeta nya marknader och därvid hålla någorlunda jämna steg med utvecklingen av storföretagen är huvudsakligen en fråga om utbildning. I samarbete mellan länsstyrelserna i sydöstra inför arbetet med regionala industriprogram har utvecklingsfondernas gemensamma utbildningsenhet i lagt fram ett projekt kallat teknik i rätt tid. Det syftar till att genom information, utbildning och konsultverksamhet sprida kunskap om nya tekniska metoders möjligheter att ge bättre lönsamhet och stärkt konkurrenskraft i mindre och medelstor industri. Sammanhållande länk är utbildningsenheten i , vars normala arbetsområde är , och län. Inom Kemicentrum vid finns en särskild i . Institutionen har ingen fast kontakt med län och inte heller med några företag i länet trots att livsmedelsindustrin är så omfattande här. Det är angeläget med en fast kontakt med även små företag inom området skall kunna utvecklas. Småföretagare rekryteras från skilda områden. Deras bakgrund av utbildning är växlande. som företagare upplever man ett ökande behov av utbildning i olika ämnen. Tiden medger inte att man sitter på skolbänken på heltid. Därför efterfrågas inte i tillräcklig omfattning högskolornas småföretagarlinjer och utvecklingsfondernas internatkurser av redan etablerade småföretagare. Företagargrupper med ämnesvis basutbildning i studiecirkelform har visat sig lämpliga, liksom den särskilda entreprenörskola, som drivs i Ö. Göinge kommun. För att förmedla forskningsresultat till företagen samt kanalisera företagens behov av forskning och utveckling skulle utvecklingsfonden behöva förstärkas med en kontaktsekreterare. har ett regeringsuppdrag att planera utbildning i länet. Det gäller yrkesinriktad utbildning på högskole- och gymnasienivå. Utöver de nämnda behoven bör en typ av företagsledarutbildning kunna drivas av högskolan med målet att ge träning i beslutsfattande under pressade former i riksbedömning, lednings- och stimuleringsförmåga samt utveckling av en affärsidé. Med hänsyn till utbudets omfattning bör ett alternativ på ekonomilinjens fördjupningsblock förläggas till , samordnat med högskolan i . En polymerteknisk YTH-linje och en yrkesteknisk livsmedelslinje bör inrättas inom högskolan, liksom ock en till Hässleholm förlagd yrkesteknisk högskoleutbildning inom dataområdet. Hit bör också föras utbildning i datoröverföring konstruktion (s. k. ). I mån av resurser bör den företagsinriktade utbildningen förstärkas i länet. En från småföretagare ofta anmäld irritation utgör konkurrensen från Samhällsföretag. Även om irritationen oftast är obefogad kan man inte bortse från den. Samhällsföretag arbetar uppenbarligen med ett alltför hårt lönsamhetskrav. Här om någonstans är det en huvuduppgift att sätta människan före lönsamheten. En ytterligare sammandragning av företagsledningen kommer förvisso att medföra att lönsamhetskravet skärps än mer. Om ledningsfunktionen däremot decentraliseras finns större möjlighet att i en vettig produktion ge människorna en meningsfylld sysselsättning. lönsamhetskravet i andra hand kan tillverkningen inriktas på sådana varor som det annars inte skulle löna sig att tillverka inom landet därför att de är för arbetsintensiva, t. ex. komponenter i underleverans. Det stränga kravet på lönsamhet inom Samhällsföretag bör överges. Organisationen bör inte centraliseras ytterligare. Givetvis utgör allmän förvaltning en viktig del av näringslivet även i län. Hit har inte utlokaliserats någon statlig verksamhet. Därför är det desto angelägnare att den nuvarande offentliga verksamheten i länet inte minskas. En strävan att viss smärre verksamhet, t. ex. inom rättsväsendet, dras till är uppenbar. En av länets största arbetsgivare är försvaret. Där har pågått och pågår en betydande rationalisering. Sålunda har T 4 sammanlagts med P 2 i och stora indragningar skett inom övriga förband i länet. sätts i fråga om F10 i skall läggas ned. Det måste dock ses som ett slöseri att nu mönstra ut Drakenplanen för tidigt för att möjligen åstadkomma en blott nominell beparing. F10 kan tvärtom blir flygvapnets rationellaste förband om F5, F10 och F14 läggs samman till en förvaltningsenhet. Frågan om en gemensam förvaltningsenhet för F5, F10 och F14 bör utredas. En långvarig lågkonjunktur har medfört även i län att de kortsiktiga arbetsmarknadsåtgärderna inte leder till en positiv utveckling i längden. Statsmakterna bör pröva hur resurser kan föras över från kortsiktiga arbetsmarknadspolitiska åtgärder till verksamheter, som kan skapa sysselsättning på . Statsbidrag kan exempelvis åter införas för objekt med direkt eller indirekt betydelse för industrins utveckling. I detta hänseende gör den rätta storleken och strukturen län lämpligt som ett försökslän. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen hemställer att planerade insatser i län för sysselsättningsstöd, exportstöd, företagsstöd och företagarutbildning samt rationalisering inom Samhällsföretag och försvaret ges den inriktning som angetts i motionen. () ()