mot · G802285 · 1984-12-19 00:00:00 — m. fl. Kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. 1984/85:93) I propositionen behandlas ett antal skattefrågor för kulturarbetare och andra rörelseidkare. a. föreslås att vissa utgifter från tiden innan en verksamhet utvecklas till rörelse skall få dras av i efterhand. I propositionen föreslås också att all inkomst av tjänst skall utgöra A-inkomst. Ett annat förslag gäller möjligheten för rörelseidkare att få avdrag för arbetslokal i den egna bostaden. 1979 tillsattes kulturskattekommittén (B 1979:15) med uppgift att utreda kulturarbetarnas skatte- och avgiftssituation. Kommittén avslutade sitt arbete med betänkandet (SOU 1983:53) Kulturarbetare och uppfinnare skatter och avgifter. Det är detta betänkande som ligger till grund för regeringens proposition. föreslog i sitt betänkande att bokföringsreglema för kulturarbetare med en årsomsättning under 20 basbelopp skulle förenklas. Ett stort antal remissinstanser har framhållit att eventuella förenklingar bör få tillämpas av en vidare krets av småföretagare. Vi delar denna bedömning. Det är olämpligt att införa särregler för en viss kategori. Frågan bör tas upp i samband med att ställning tas till bl. a. förslaget om staketmodell års företagsskattekommitté. Till denna del instämmer vi sålunda i propositionen. I propositionen avvisar regeringen kulturskattekommitténs förslag om att bestämmelser skall införas om att litterär eller konstnärlig verksamhet skall anses som yrkesmässigt bedriven även om ett egentligt vinstsyfte inte förelegat. Vi anser i likhet med regeringen att ett vinstmotiv bör föreligga för att verksamheten skall betraktas som rörelse. Enligt vår mening bör det även i fortsättningen ankomma på beskattningsmyndigheterna att i det enskilda fallet bedöma huruvida viss verksamhet kan anses vara yrkesmässigt bedriven och därför utgöra rörelse. Vad gäller utvecklingskostnader föreslår propositionen att avdrag skall få göras för löpande omkostnader som hänför sig till det kalenderår då rörelsen påbörjats och det närmast föregående året. Vi finner för vår del det rimligt att avdrag för utvecklingskostnader medges . Avdraget bör få utnyttjas mot rörelseintäkter och får inte leda till underskott något av åren. Den föreslagna regeln om att minst 800 timmars arbete i bostaden medför avdragsrätt för kostnader för arbetslokal bör ej preciseras i ett visst antal timmar. Avgörande bör i stället vara om den huvudsakliga delen av rörelsen bedrivits i bostaden, samt att annan fast lokal för verksamhetens bedrivande inte finns. I propositionen föreslås att avdrag skall medges med endast . om arbete utförts i villafastighet. Regeringen motiverar detta med att räntorna på fastighetslånen är avdragsgilla i sin helhet. Detta är efter avdragsbegränsningens införande felaktigt. Avdraget bör schablonmässigt sättas till . oberoende av bostadstyp. Vi instämmer i kravet att utvecklingen mot särskilda taxeringsnämnder skall fortsätta. Det är enligt vår mening av mycket stor betydelse att det i nämnder som arbetar med kulturarbetarnas taxeringar ingår personer med god kännedom om kulturarbetarnas villkor. Vidare bör genom RSV:s försorg största möjliga enhetlighet eftersträvas i taxeringen av kulturarbetare. Vi har ingenting att invända mot regeringens förslag vad gäller avdragsrätt för resekostnader och att alla inkomster av tjänst för kulturarbete, dvs. även stipendier, skall betraktas som A-inkomst. Det ankommer på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att avdrag enligt 29 § 19 b kommunalskattelagen skall medges för utvecklingskostnader under det år då rörelsen påbörjats och de två närmast föregående åren, 2. att beslutar att avdragsrätt för kostnader för arbetslokal skall medges om den huvudsakliga delen av rörelsen bedrivs inom bostaden samt att annan fast lokal för verksamhetens bedrivande inte finns, 3. att beslutar att avdrag skall medges med . om arbetet utförts i egen bostad oavsett bostadstyp. () () () () () () ()