mot · G7021776 · 1984-01-24 00:00:00 — Villkorligt återkallande av körkort Inledning En av de centrala frågeställningarna i kampen mot alkoholmissbruket är hur missbrukare i tidiga skeden av missbrukskarriären skall kunna nås för och av behandling. Det s. k. dolda missbruket är ett betydande problem ur många hänseenden. Ett tilltagande alkoholmissbruk hos den enskilde frambringar såväl fysiska som psykiska skador och medför att sjukvårdskonsumtionen stiger snabbt. Alkoholmissbruket har också andra och för tredje man allvarliga konsekvenser. Här kan förtjänas att peka på överrepresentationen av alkoholpåverkade personer inblandade i våldsbrott och i trafikolyckor främst av singelolyckstypen. I sin doktorsavhandling surveys har med. . Valverius pekat på den höga frekvensen alkoholberoende personer som omhändertas såsom misstänkta för trafikonykterhetsbrott. Därav kan slutsatsen dras, att en person med ett tilltagande beroendetillstånd troligen inte gör någon riskkalkyl i vilken vederbörande ställer straffet eller risken för att anträffas rattonykter mot bekvämligheten att åka bil till restaurangen. Styrkan i drogberoendet är starkare än det obehag som det innebär att bli anträffad såsom rattonykter och dömd till ansvar. Det kan därför med skäl hävdas, att allmänpreventionen i dessa fall saknar relevans. I sin avhandling redovisar med. några fallbeskrivningar och i en av dessa avlider en 48-årig kvinna som anträffats i sin bil med 1,04 °/oo efter händelsen med en promillehalt om 4,5 i blodet. Kvinnan var svårt alkoholberoende och hade möjligen kunnat räddas om aktiva rehabiliteringsinsatser satts in efter det att hon första gången anträffats och misstänkts för rattonykterhetsbrott. Enligt svensk lag och svensk rättsuppfattning är rattonykterhetsbrottet ett synnerligen allvarligt brott. Denna uppfattning tar sig uttryck i, att rattfylleri och rattonykterhet i stor utsträckning medför frihetsstraff. Jämförelsevis måste man söka bland mycket allvarliga brott för att finna samma höga procent utdömda frihetsstraff. 1 1983/84. Även om det lokalt börjar tillämpas andra metoder frän en del domstolar är frihetsstraffet alltfort en vanlig sanktionsmetod för rattonykterhetsbrolt. Vetskapen om den höga frekvensen alkoholberoende har dock inte medfört att straffet kombinerats med aktiva värdinsatser eller ens försök att diagnostisera rattfylleristerna. Den andra delen av de två rättsprocesserna gäller länsrättens återkallande av körkortet för den rattonyktre. Körkortet omhändertas av polismyndigheten sedan bevisning vunnits i frågan om alkoholhalten i blodet pä den misstänkte. Därefter avvaktas domen i brottmålet av länsrätten, varefter denna återkallar körkortet med utsättande av spärrtid sex eller . Återkallelsetiden löper från den dag omhändertagandet av körkortet gjordes. När det gäller kategorin människor som inte bara begår utan också återfaller i rattonykterhetsbrott, vore det en betydande samhällsvinst om dessa kunde erbjudas och genomgå vård i anslutning till straffverkställigheten. Det är utan tvekan så. att många dolda alkoholmissbrukare genom en sådan konstruktion skulle kunna komma till vård och därmed räddas frän att slås ut och förlora det sociala fotfästet. 1 de flesta fall påstås det att straff medverkar eller påskyndar en utslagningsprocess. mer sällan görs det försök att göra straffet till en positiv vändpunkt i en pågående destruktiv process. De avskräckande momenten i rattonykterhetsbrottet är dels sannolikheten att bli dömd till fängelse, dels förlusten av körkortet. En ganska väl etablerad sanning är att förlusten av körkortet tycks vara den svåraste påföljden. En vårdtid skulle därmed kunna framkallas genom att använda det villkorliga återkallandet av körkortet såsom ett verksamt vapen. Villkorligt återkallande av körkort I har en läkare () gjort framgångsrika försök med villkorligt återkallande av körkort såsom ett instrument för att få missbrukare till vårdkontakt. Försöket har föregåtts av samråd med . Det finns starka skäl som talar för att denna verksamhet skall ha stöd i gällande trafiklagstiftning, för att på så vis få en vidare tillämpning ute i landet. Förslaget bygger på tanken, att den rattonyktre i anslutning till utredningen om brottet genomgår en läkarundersökning för utredande om alkoholvanor och hälsotillstånd. I anslutning till delgivandet av blod- och urinanalysen skall den misstänkte meddelas möjligheten att genom en tätt återkommande vårdkontakt få villkorligt behålla sitt körkort. Kontakten med behandlande läkare bör vara ofta återkommande, varje eller under ett inledande skede. Beroende på missbruksbilden kan läkaren välja behandling, men en garanti för fortsatt nykterhet är att antabusbehandling inleds. Förutsättning för att den misstänkte fortsättningsvis skall få behålla sitt körkort är att han inte bryter behandlingen och att han följer noga läkarens föreskrifter främst när det gäller nykterhet. Om den misstänkte uteblir eller på annat sätt bryter behandlingen skall läkaren meddela detta förhållande till , som då har att förordna om körkortets omhändertagande. När det gäller den rättsliga påföljden och domstolens handläggning, bör denna inte avvika från vad som gäller för dagen. Det kan dock finnas skäl att anta, att domstolarna i allmänhet vid straffutmätningen fäster avseende vid det förhållandet att den misstänkte underkastar sig nykterhetsvårdande åtgärder. Den fortsatta handläggningen av körkortet hos länsrätten torde även det i stor utsträckning påverkas av den misstänktes vård, när det gäller länsrättens återkallandebeslut för omhändertagandebeslutet. Inte sällan kommer länsrättens beslut i återkallelsefrågan endast någon eller den utsatta spärrtiden löpt ut och den dömde efter sedvanliga prov kan återfå sitt körkort. I det föreslagna fallet när körkort är villkorligt omhändertaget och den misstänkte skött sin behandlingskontakt, skall länsrätten fatta ett villkorligt återkallandebeslut, vilket bygger på att återkallandet fastställs men blir villkorligt under förutsättning att den misstänkte fullföljer sin behandling tiden ut för vilket återkallandet gäller. Spärrtiderna är sex och . En intensiv vårdkontakt under dessa tiders intervaller är sannolikt fullt tillräcklig för att den rattonyktre skall kunna komma ifrån sitt beroendetillstånd. Det är naturligtvis viktigt att under denna straff/vårdtid följer upp och stöder med erforderliga åtgärder. En reformering av rattonykterhetsstraffet kommer att föreläggas mot bakgrund av den avslutade utredningen i frågan. En fortsatt reformering som tar sikte på orsaken till brottet och återfall i rattonykterhetsbrottet är nu påkallad. En sådan strävan är naturlig och följer väl upp socialtjänstlagens intentioner när det gäller missbrukare. Det är dock viktigt, att detta andra steg föregås av en kortare utredning av frågan för att därigenom belysa de problem som kan vara förenade med en följdlagstiftning om villkorligt återkallande av körkort. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställs att hos regeringen hemställer om utredning rörande villkorligt återkallande av körkort i enlighet med vad som i motionen anförts.