mot · G7021094 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1094 och i Arbetsmarknaden i besökte ett större antal riksdagsmän från regeringspartiet och . Flera av de presskommentarer som man kunde ta del av efteråt andades förvåning. En kollega från ett av Norrlandslänen var överraskad över att sydligaste län hade liknande problem som han var van vid hemifrån. Nedresta riksdagsmän från verkade också vara förvånade. Måhända är detta ett fenomen som vi har att brottas med i och . Desto viktigare är det att vi skåningar i olika sammanhang fortsätter vårt idoga upplysningsarbete om att är kornbod som flyter av mjölk och honung. Politiker, beslutsfattare och centrala myndigheter i måste få klart för sig att vårt län är en s. k. överhettad region och att planerna på ett är ett minne blott. I detta viktiga opinionsarbete har vi alla ett stort ansvar - samtliga partier men kanske framför allt regionala företrädare för regeringspartiet. Det har därför varit oroväckande att se hur ytterligt svårt våra socialdemokratiska riksdagskolleger har haft att göra sin stämma hörd i regeringen. Inte ens kanske flitigaste landshövding tycks - trots idogt arbete och stora ambitioner ha lyckats övertyga regeringen om att problemen är större nu än när han tillträdde. Parentetiskt är det för oss utomstående märkligt att det inte finns en enda socialdemokratisk representant från det distrikt där arbetarrörelsen i vårt land har sina rötter! Men trots en besvärlig situation har fortfarande i sig unika möjligheter. Vi har ett bra geografiskt läge, yrkeskunnig arbetskraft, goda utbildningsmöjligheter, möjlighet till goda kommunikationer m.m. Strukturförändringar måste vi acceptera, men arbeta för att de negativa verkningarna begränsas genom framför allt en aktiv näringspolitik kombinerad med arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är av största vikt att skapa fler arbetstillfällen i utvecklingsbara branscher och företag med egen livskraft. är detta det enda sättet att få tryggare arbetsmarknad och få fart på regionens näringsliv. En allmän konjunkturuppgång verkar dessutom vara på väg, vilket ytterligare bör stärka länets exportindustri och öka investeringsviljan. Regeringens allmänna ekonomiska politik är i detta sammanhang självfallet oerhört bety 1 1983/84. delsefull för företagarklimatet. Införandet av löntagarfonder kommer inte att göra företagare villigare att investera, tyvärr. Våra förslag berör såväl stort som smått. Det är en kombination av gammalt och nytt. Tillsammans med en framsynt ekonomisk politik bör detta kunna ge förutsättningar för att åter få fart på och . hade länge ett starkt expansivt näringsliv men det har drabbats hårt av strukturkriser inom flera av de mest omfattande branscherna i länet. Särskilt de omfattande men dessvärre nödvändiga nedskärningarna av sysselsättningen inom varvsnäringen har fått svåra följder. Minskningen av personalstyrkan vid Varv i pågår och nedläggningen av Öresundsvarvet i har slutförts . Arbetsmarknadsläget i länet är mycket allvarligt. Antalet öppet arbetslösa överstiger 20000, vilket innebär en fördubbling . Det innebär att antalet arbetslösa är större i än i något annat län i landet. Särskilt allvarlig är utvecklingen av ungdomsarbetslösheten som kan komma att få allvarliga konsekvenser för såväl de enskilda individerna som för samhället. Denna mycket kraftiga ökning av arbetslösheten beror såväl på konjunkturutvecklingen som på de strukturförändringar som näringslivet genomgår. Enligt länsarbetsnämnden skulle arbetslösheten öka . De flesta bedömare anser att vi nu befinner oss i början av en konjunkturuppgång. Även om uppgången fortsätter har emellertid de flesta företag möjligheter att utan nyrekrytering väsentligt öka sin produktion, eftersom kapacitetsutnyttjandet är dåligt. Detta innebär att konjunkturuppgången i bästa fall medför att ökningen av antalet arbetslösa stoppas upp. Ytterligare en förutsättning för att arbetslösheten inte skall fortsätta att öka är att den offentliga sektorn, som är av stor betydelse för sysselsättningen i länet, inte får vidkännas några dramatiska minskningar av antalet sysselsatta. Krisen beror delvis på en konjunktursvacka men har även strukturella orsaker. Vi glider alltmer in i ett postindustriellt samhälle, där industriproduktionen på område efter område byggs upp kring datorer och robotar. Antalet arbetstillfällen i industrin kan därför väntas fortsätta att minska även vid en konjunkturuppgång. Hur skall man i ett sådant perspektiv kunna ordna meningsfullt arbete åt alla? En ökad efterfrågan på produktion av tjänster av olika slag kan vara möjlig. Tjänstesektorn är till största delen förlagd till den offentliga verksamheten, där sjuk- och socialvård har det största antalet anställda. Var tredje svensk har sitt arbete och sin utkomst inom den samhälleliga verksamhe Det är den offentliga sektorn som under en lång följd av år kompenserat den successiva minskningen av industrisysselsättningen. Trots den kraftiga utbyggnaden är fortfarande efterfrågan på tjänster inom den offentliga sektorn stor. Den offentliga sektorns storlek och dess påverkan på samhällsekonomin i sin helhet debatteras flitigt. Det hävdas ofta att den offentliga sektorn med nuvarande förutsättningar inte kan öka antalet arbetstillfällen ytterligare. Men problemet med den offentliga sektorn är inte dess storlek utan det sätt på vilket den betalas. Så länge vi envisas med att i allt väsentligt betala servicen kollektivt genom skatter finns det säkert en gräns. Ett alltför högt skatteuttag påverkar arbetsviljan. Avgifts- och skattebelastningen på arbetsinkomsterna i är redan den högsta i världen och kan inte ökas så mycket mer. Vill man öka tjänsteproduktionen av efterfrågeskäl eller genom att ge sysselsättning måste man därför angripa problemen på ett fördomsfritt sätt. Det kanske inte är nödvändigt att så stor del av tjänsteproduktionen utförs av samhället. En del av samhällsservicen kan föras över till den enskilda sektorn. I viss utsträckning skulle det kunna innebära en bättre effektivitet. Inom den kommunala verksamheten kan en övergång till ökad finansiering med taxor och avgifter skapa ekonomiska förutsättningar för att åtminstone hålla antalet sysselsättningstillfällen men resultatet av dylika insatser kommer sannolikt att föra med sig ett större kostnadsmedvetande och därmed blir tjänstesektorn mer pris- och konjunkturkänslig. Följderna blir också att antalet sysselsättningstillfällen inom tjänstesektorn stagnerar eller ökar mycket långsamt. För att lösa sysselsättningsproblemen och skapa arbete åt alla krävs det därför också andra åtgärder. Det är en angelägen samhällsuppgift att som man försöker öka den totala mängden arbete i samhället också verka för att detta arbete fördelas mellan alla som kan och vill arbeta. Arbetsdelning som en metod att få fram de nödvändiga arbetstillfällena diskuteras nu allt oftare. En del kommer säkert att motsätta sig detta. Kritikerna till arbetsdelning är oftast personer som har sysselsättning och därför är mindre engagerade för dem som står utanför arbetslivet och deras problem. Att skapa bättre arbetsförhållanden och åstadkomma högre lön för dem som redan har arbete blir helt naturligt de fackliga organisationernas huvuduppgift. Mot detta står behovet att kunna ge så många människor som möjligt arbete. Om försöken att öka den totala arbetsmängden inte ger resultat måste vi ompröva fördelningen av det arbete som står till buds. Arbetsdelning ger fördelen att flera människor kan få sin försörjning och sin identitet i samhällsgemenskapen genom sitt arbete. Inom många sektorer av näringslivet kan en förkortning av arbetstiden dessutom ge möjligheter att bättre utnyttja maskiner och annan teknisk utrustning genom att produktionen läggs om till tvåskift. I den kommunala förvaltningen kan den motsvaras av t. ex. ökat öppethållande eller kortare handläggningstider. 1* 1983/84. skulle servicen till allmänheten öka. En arbetstidsförkortning på grund av arbetsdelning måste emellertid med nuvarande ekonomiska förutsättningar medföra en minskad arbetsinkomst och därigenom i någon mån en sänkt levnadsstandard. Reellt sett kommer emellertid detta av samhällsekonomiska skäl att inträffa oavsett vilken politik som bedrivs i sysselsättningsfrågan. En arbetsdelning och arbetstidsförkortning är kanske trots allt det mest sociala sättet att lösa sysselsättningsfrågan på. Det vore en katastrof om vi i det svenska samhället skulle få en stor grupp människor som står utanför arbetsmarknaden eller endast får göra korta inhopp i den under sitt liv. Vi får då ett i vid mening asocialt samhälle som låter människor med sämre förutsättningar bära bördorna av andras välfärd. Kommunerna och landstingen har ett stort ansvar för att öka antalet arbetstillfällen. Man bör därför gå före med gott exempel när det gäller att pröva nya vägar i kampen mot arbetslösheten. Vi föreslår därför att rekommenderar någon eller några kommuner i att utgöra pilotprojekt med frivillig arbetsdelning. I kampen mot arbetslöshet får vi inte glömma att krävs insatser för den enskilde arbetslöse. Med tanke på att andelen arbetslösa bland ungdomar är deprimerande stor domineras debatten av möjliga insatser för dem. Detta är naturligt och kan inte kritiseras men vi får för den skull inte glömma bort de medelålders och äldre människor som förlorat sina arbeten och har stora svårigheter att få nya. Vid sina besök på arbetsförmedlingen möts många av deprimerande besked från utarbetade arbetsförmedlare om att ungdomsarbetslösheten är ännu värre och måste prioriteras i arbetet, att just den medelålders arbetssökanden inte har rätt utbildning för dagens efterfrågan osv. De hänvisas rätt och slätt till att gå hemma med understöd men utan sysselsättning. Vi har anledning att tro att många av dem i vart fall skulle vara både intresserade och betjänta av kurser i datateknik, oavsett sin nuvarande eller framtida yrkesbakgrund. Vi menar att dagens ungdomar automatiskt får större kunskaper om data än tidigare generationer men att även dessa i dagens samhälle skulle ha stor nytta av elementära kunskaper i datateknik. Vi skriver avsiktligt elementära kunskaper eftersom vi menar att en grundutbildning är till nytta för alla oavsett om vederbörande därefter vill vidareutbilda sig eller inte. Vi föreslår därför att arbetsförmedlingen i får i uppdrag att försöksvis och gärna i samarbete med bildningsförbunden i lånet starta kortare datakurser direkt riktade till arbetslösa personer. En mycket viktig del av näringslivet utgörs av de mindre och medelstora företagen. De stora företagen är givetvis viktiga för vårt läns välstånd, men en allmän trend är att de nya jobben inte tillskapas i de större företagen utan i de mindre företagen med mindre byråkrati och större experimentlusta. En skaparanda odlas lättare i en mindre omgivning. I vårt län har vi flera exempel på hur initiativrika människor som börjat i det lilla skapat stora framgångsrika företag t. ex. , i . Den typ av industribyar som uppförts i bl. a. , Fosieby, är ett mycket fint exempel på nytänkande på företagarsidan. En ytterligare samverkan med bör i detta sammanhang kunna utvecklas för att främja nya idéer och ytterligare differentiera länets näringsliv. En mer offensiv marknadsföring av regionen och dess näringsliv kan bl. a. ske genom in- och utländska mässor. Exemplet med Finans visar också på vilka möjligheter som kan skapas med en framsynt politik. Ett liknande försök bör kunna prövas i andra kommuner i länet. Lägre ingångslöner för ungdom Arbetslösheten bland ungdomarna i länet är svår. Vi anser att det finns all anledning att överväga om inte skulle kunna bli ett försöksområde för att pröva ett system med lägre ingångslöner för ungdomar. Den socialdemokratiske industriministern har ju varit inne på liknande tankegångar. skulle kunna vara ett lämpligt pilotprojekt för att pröva en sådan reform. Självfallet skall en sådan rekommendation föregås av förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Situationen bland ungdomar är så allvarlig att det är vår förhoppning att inte ideologiska motsättningar borde får sätta käppar i hjulet för ett nytänkande på detta område. En kvalitativt högtstående forskning och högskoleutbildning är av vital betydelse för ekonomisk och social utveckling. grundforskning är central. Den skall ge vetande, ompröva teorier och föra forskningsfronten framåt. Liksom bör statliga myndigheter initiera och finansiera forsknings- och utbildningsarbete. Men också på detta område kan man i olika sammanhang pröva olika enskilda eller privata initiativ. Högskolans forskningsresurser bör i större utsträckning kunna utnyttjas av kommuner, företag och organisationer. En mycket viktig resurs för näringslivet i regionen är . Industrier med stark anknytning till forskning har visat sig vara framgångsrika i . satsar på tunga och viktiga framtidsområden som datateknik, elektronik, bioteknik och livsmedelsteknik. Den forskningsby - - som startade i är ett lysande exempel på vad samarbete mellan universitet och näringsliv kan betyda. kan vi se vilken injektion som forskningsbyn blivit för Flera företag planerar att etablera sig i , många inom bioteknikens område (genetik, hybridemteknik, kolhydratkemi). Utvecklingen kommer att skapa nya arbeten, både direkt i och - när utvecklingsarbetet är avslutat förhoppningsvis också på några mindre orter i regionen. För att ytterligare stimulera mindre företag att etablera sig i forskningsbyn bör staten kunna bevilja räntesubventioner på vissa grunder, i första hand till mindre företag. I annat fall riskerar man att endast större företag som har ekonomiska förutsättningar kommer att etablera sig i . Ett ekonomicentrum bör anläggas i anslutning till forskningsbyn och de beteendevetenskapliga ämnena koncentreras till det gamla lasarettsområdet i . Ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum bör knytas till tekniska högskolan, men geografiskt lokaliseras till , lämpligen i anslutning till Fosie Industriby och Fosie Farm. Vad gäller nysatsningar på är det viktigt att nya utbildningar, typ de inom bioteknik, datateknik m. m. också följs upp med forskartjänster. Annars kommer dessa ämnen snabbt att utarmas på forskare till förmån för . Det är viktigt att här finns en balans. I direkt anslutning till vid Kemicentrum projekteras en unik uppskalningsanläggning, en s. k. multipurposeanläggning, för högteknologiskt, kemiskt utvecklingsarbete för IDEON-företagen i samverkan med , och . Svensk industri och svenska forskare har länge efterlyst en lämplig anläggning för forskning kring uppskalning och utveckling av processteknik för finkemikalieproduktion. Den nu planerade uppskalningsanläggningen kommer att kunna förse industrin med ny teknik och inte minst kemister och tekniker med praktisk erfarenhet av kemiskt syntesarbete i storskala. Denna anläggning bör byggas . Vi vill i detta sammanhang också peka på den typ av samverkan som vuxit fram mellan kommun och . har utlokaliserat en del av sin verksamhet till för att härigenom underlätta kontakterna mellan kommunen, näringslivet och forskningsresurser. Erfarenheterna är mycket positiva. Liknande utlokaliseringar bör kunna ske till andra orter i ländet. Vi tror att småföretagarna i bl. a. och skulle stimuleras av att genomförde något liknande som i alternativt i . Data- och elektronikforskningen är en annan mycket viktig forskningsgren. Utvecklingen har ju minst sagt varit galopperande . Efterfrågan på datautbildning är stor från näringslivets sida. En tillbyggnad på tekniska högskolans s. k. E-hus är nödvändig för att vi skall hinna med i den snabba utvecklingen på detta område. Regeringen har ännu inte givit något projekteringsuppdrag för denna tillbyggnad. Ytterligare insatser krävs för forskning, utveckling och demonstration av ny teknik för energianvändning. Viktigt i forskningsprogrammet är också att påskynda ny energisparande teknik. Ett utvecklat forskningssamarbete mellan och näringslivet i regionen har kommit i gång och bör uppmuntras och stödjas. Inom jordbruket används mycket stora mängder kemiska ämnen, mångdubbelt mer än inom skogsbruket. Skall man lyckas åstadkomma någon betydande minskning av kemikalieanvändningen måste man angripa den förbrukning som sker inom jordbruket. vill lägga avgift på kemikalieanvändningen för att därigenom minska användningen och skapa resurser för en satsning på alternativ. En väsentlig del av kemikalieanvändningen beror på bristande kunskap om hantering och dosering. Samhället bör därför satsa på information till lantbrukarna om användning av gödsel- och bekämpningsmedel. Detta är till nytta för såväl lantbrukarnas ekonomi som för vår miljö. Hur stora insatser vi än gör på den svenska sidan av hjälper det inte om inte motsvarande ambition finns på den danska sidan. Regeringen bör därför söka föra överläggningar med den danska staten i syfte att få till stånd en förbättrad rening av avloppsutsläppen även längs den danska kusten vid . Övergödsling skadar havsområden, sjöar, vattendrag och grundvatten bl. a. är i farozonen. är största sjö. Den utgör ett dominerande inslag i landskapsbilden i . Från de mera tättbebyggda områdena i västra söker sig många till Ringsjöbygden för rekreation och friluftsliv, för båtsport, friluftsfiske och bad. Flera yrkesfiskare är verksamma i . Sjön används som vattentäkt för bl. Vid sjön finns flera områden av stort värde för naturvården. vattenkvalitet har försämrats kraftigt till följd av övergödsling. Algblomning förekommer ymnigt. Fiskbeståndet har ändrats till det sämre och fångsterna har gått ned kraftigt. Vattenförsämringen har fortgått även efter det att väl fungerande reningsverk installerats i och . På M-länsstyrelsens initiativ bildades med företrädare också för Eslövs, , och Höörs kommuner. Genom kommitténs försorg har undersökningar av tillstånd bedrivits. har de limnologiska institutionerna i och utgivit en slutrapport från dessa undersökningar. I rapporten konstateras bl. a. att tillförseln av växtnäring, framför allt fosfater i gödningsmedlen, är förödande för vattenkvaliteten. Till detta kommer näring från de lager som genom tiderna byggts upp på bottnarna. För att över huvud taget kunna förbättra vattenkvaliteten måste, enligt forskarrapporten, i första hand tillförseln av näringsämnen från jordbruksmarken kring sjön och dess tillflöden kraftigt minskas. Först när sådana åtgärder vidtagits och givit effekt är det möjligt att påbörja sanering av sjöns bottnar. Detta medför att tidsperspektivet blir långt och kostnaderna avsevärda. Vi anser att stora betydelse för fiske, vattenförsörjning, friluftsliv och rekreation motiverar kraftfulla satsningar för att rädda den. Ett långsiktigt handlingsprogram bör upprättas. Ett första led i detta blir åtgärder för att drastiskt minska tillförseln av växtnäring från jordbruksmarken kring sjön och dess tillflöden. Försök i full skala bör sättas i gång inom något av delflodsområdena med målsättning att pröva om odlingstekniken kan styras så att läckaget av växtnäring från den odlade marken nedbringas. Försöken måste ske med aktiv medverkan av dem som brukar marken och med deras organisationer och läggas upp så att erfarenheterna kan utnyttjas inte bara för hela utan också för andra sjöar. Inslaget av försök med stor räckvidd motiverar enligt vår mening ett kraftfullt statligt stöd. Vi anser således att åtgärder vidtas för att rädda . Räddandet av kan bli ett försöksobjekt för åtgärder mot övergödsling. i M-län bör få i uppdrag att vidta snabba åtgärder för att rädda . Till den traditionella skånska landskapsbilden hör alléer, trädridåer och dungar, och vi bör göra allt för att bevara den. Dess värre har många alléer och trädridåer försvunnit , och fler hotas. Detta medför inte bara en direkt försämring av landskapsmiljön utan har också förorsakat jordflykt och bidragit till trafikkaoset . Regeringen bör därför uppdra åt de regionala organen att studera möjligheter av ytterligare trädplantering. landskapsbild inrymmer inte endast böljande åkrar utan även betydande skogsarealer. har allt fler alarmerande rapporter om skogsdödens härjningar i inkommit. Enligt uppgifter har detta allvarliga hot mot skog inte kunnat stoppas utan även börjat ge sig till känna på bl. a. i . Orsakerna till skadorna är flera. Begränsning av utsläpp från förbränningsanläggningar är nödvändig. Ytterligare undersökningar av skogsskadorna beroende på klimat, jordmån, markgödning m. m. bör också genomföras. I den s. k. minibudgeten föreslog regeringen att den kliniska läkarutbildningen vid skulle läggas ned. tiet motsatte sig detta. Efter en uppgörelse i utbildningsutskottet har frågan skjutits upp för att behandlas nu i vår. Hotet mot utbildningen och forskningen vid kvarstår därför alltjämt. är ur forsknings- och undervisningssynpunkt unikt genom sitt journalarkiv och genom de ovanligt ambitiösa patologiska undersökningar som utföres här. Dess betydelse ur epidemiologisk synvinkel är också internationellt välkänd. har ett miljömedicinskt råd börjat arbeta i . Ett av rådets huvuduppgifter blir att med utnyttjande av det unika basmaterialet söka kartlägga hur kostvanor påverkar förekomsten av cancer. Denna undersökning som kräver ett mångårigt arbete kan knappast genomföras om forskningen här läggs ned. Den har stor betydelse för hela landet och isynnerhet för befolkningen i , och . Sjukhuset är betydelsefullt för hela och samarbetet inom som i många specialiteter replierar på såsom t. ex. frågor om brännskador och plastkirurgi. Inom vissa specialiteter som t. ex. hudkirurgi skulle en nedläggning av forskning och undervisning drabba hela landets sjukvård. Hundratals olika forskningsprojekt av vilka många är mycket långsiktiga skulle drabbas av effekterna av en kapning av forskningen vid . Samarbetet mellan forskarna vid i och forskarna vid utgör en förutsättning för genomförandet av många pågående sannolikt epokgörande projekt. I ett uttalande till pressen hävdar departementschefen att det är bättre att avveckla hela enheter i stället för att plottra sönder flera verksamheter. Vi instämmer generellt sett i denna bedömning. når man bättre och snabbare resultat med ett sådant tillvägagångssätt. Metoden kan emellertid inte tillämpas . Enligt vår bedömning skulle så stora värden gå förlorade vid en nedläggning av forskning och undervisning vid att åtgärden måste betraktas som ogörlig och inte förenlig med det samhällsansvar som bör förväntas. Det kan låta som inskränkt bypolitik när vi från hävdar detta. Men även universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har förordat att neddragningen skall ske i , vid och . Naturligt nog, eftersom läkarutbildningen där från början var tänkt som ett provisorium och viktiga forskningsprojekt inte hotas vid dessa sjukhus. Läkarutbildningen vid bör alltså behållas. var det ettårsjubileum för pågatågen i sydvästra . Den nya lokaltågstrafiken har blivit en stor framgång och resandet har ökat . Enligt tidningsreferat har tillströmningen av resande varit så stor att det motsvarar en ökning man trodde det skulle ta att uppnå. Kapacitetsproblem har uppstått både när det gäller tåg och biljettautomater. Vi erinrar oss att för mindre än förordade en total nedläggning av lokaltågstrafiken på de bandelar som pågatågen trafikerar! diskuterar man nedläggning av persontrafiken på likvärdiga bandelar t. ex. MalmöYstad och EslövHöör. Persontrafiken är borta på ! Lommabanan fick sin nedläggningsdom i skuggan av den allmänna festyran över pågatågen. Trots att järnvägen bevisligen har möjlighet att utvecklas positivt om man ger den chansen, är stora delar av det kvarvarande skånska järnvägsnätet föremål för utredningar som ensidigt syftar till att få bort trafiken. Detta är så mycket mera förvånande och beklagligt eftersom flertalet av dessa banor går mellan förhållandevis stora tätorter och genom tättbefolkade bygder. Ovissheten och pessimismen vad beträffar den spårbundna kollektivtrafiken påverkar tyvärr utvecklingsmöjligheterna negativt i både och län. Här är ett talande exempel.