mot · G7022675 · 1984-03-27 00:00:00 — m. fl. Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) Enligt proposition 1983/84:118 kan de fristående skolorna på gymnasial nivå indelas i två huvudgrupper. Den ena består av fristående skolor vilkas utbildningsinnehåll inte på ett påtagligt sätt skiljer sig från de utbildningar som finns i det allmänna utbildningsväsendet. Den andra gruppen består av skolor som genom sitt utbildningsinnehåll skiljer sig från de nämnda utbildningarna. Vi motionärer anser i motsats till departementschefen att det är ett samhällsintresse att högre samskola och gymnasium inplaceras i den andra gruppen såsom varande skolor som på grund av sin speciella inriktning fyller ett behov inom . Vi menar att högre samskola som grundades i protest mot den tidens alltför teoretiskt inriktade skola utgör ett värdefullt komplement inom det allmänna skolväsendet. Skolans Montessoripedagogik på förskola och lågstadium och dess Montessoriinspirerade utvecklingsverksamhet för mellan- och högstadiet och i gymnasieskolan ger dess profil och den är en inspirationskälla för lärare från såväl regionen som hela landet, vilket inspirerat såväl enskilda lärare som hela kollegier att söka nya former i skolarbetet. Enligt arbetar skolan framför allt med att få en helhetsbild av barnens situation, pedagogiskt, socialt och emotionellt. Försöksverksamheten med blockläsning och samverkan grundskolagymnasieskola skall ses i ljuset av denna strävan. I skolförvaltnings rapport av framgår att den pedagogiska försöksverksamhet och den elevvårdande verksamhet som bedrivs vid utgör ett komplement till det allmänna skolväsendet i . Vi bör inte bortse från den resurs som högre samskola och gymnasium har utgjort och utgör när det gäller att på ett bra sätt skapa möjligheter för elever med (fysiska och psykiska) handikapp, skolproblem och sociala problem att finna sig till rätta och därigenom uppleva arbetet i skolan som stimulerande och meningsfullt. av eleverna tillhör denna grupp och placeras in från de kommunala skolorna. Allmänt betonas de treåriga teoretiska gymnasielinjernas vikt. Det är dokumenterat att och gymnasium har en mycket låg frekvens av elever som avbryter sina gymnasiestudier utan examen. Detta faktum bör sättas in i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Vid gymnasium har införts en årsintegrerad undervisning i socialkunskap. har förslag till koncentrationsläsning utarbetats. Även förbereds en ekonomisk linje med inriktning på internationell ekonomi och politik. Syftet med linjen är att förutom teoretiska studier ge ämnesanknuten prao varje termin från och med årskurs ett. pekar på att de positiva sidorna inom den pedagogiska försöksverksamheten och den elevvårdande verksamheten bör kunna tillskapas även inom de kommunala gymnasieskolorna. finns dock inga resurser avsatta för detta. förmedlas värdefulla erfarenheter från de fristående gymnasieskolorna till den kommunala skolan. Skolstyrelsen har gett skolförvaltningen i uppdrag att göra en översyn av organisation och lokalförsörjning av gymnasieskolorna i . Av direktiven framgår bl. a. att utredningen skall belysa hur man kan skapa mindre skolenheter och hur samverkan mellan och gymnasieskolan kan ökas. Som framhållits är erfarenheterna från de två berörda skolorna därvid av utomordentligt värde. Det konstateras också att om kommunen skulle ikläda sig det ekonomiska ansvaret för eleverna i högre samskola och gymnasium skulle kostnaderna bli högre än enligt beräkningar, bl. a. i slutbetänkandet av kommittén angående skolor med enskild huvudman (SOU 1983:1). Ett omfattande arbete pågår i beträffande gymnasieskolans organisation, vilket inte kan bli avslutat förrän . Då de fristående gymnasieskolorna inte ökar statens kostnader i förhållande till om utbildningen förmedlas i kommunala skolor i motsvarande omfattning med samma pedagogiska innehåll hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att fortsatt statsbidrag bör utgå till högre samskola och gymnasium i oförändrad omfattning även efter /87. () () () ()