mot · G802252 · 1984-11-29 00:00:00 — m. fl. Förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78) Regeringen föreslår i proposition 1984/85:78 vissa förändringar inom föräldraförsäkringen. Till förbättringarna hör, vilket har föreslagit, utvidgad föräldrapenning för barn mellan som har särskilt behov av vård eller tillsyn, tillfällig föräldrapenning när den förvärvsarbetande föräldern stannar hemma med barn och när den hemarbetande följer sjukt barn till läkare, att båda föräldrarna skall få möjlighet att delta vid läkarbesök samt att samboende ges rätt till föräldrapenning för vård av den andres barn. har föreslagit en beskattad vårdnadsersättning till barnfamiljer. Vårt förslag till vårdnadsersättning innebär att föräldrarna får helt annan möjlighet och valfrihet att i familjen lösa och ta ansvar för bl. a. kontaktdagar och läkarbesök. biträder inte den föreslagna begränsningen av särskild föräldrapenning, som innebär att den tid under vilken den skall tas ut begränsas till barnets fyra första levnadsår. Reformen infördes , och de barn som föddes kommer enligt regeringens förslag att vara den enda årskull som får tillfälle att helt dra nytta av denna möjlighet till föräldraledighet. Föräldraförsäkringen och den tillfälliga föräldraförsäkringen måste utgå från barnets och föräldrarnas bästa. Föräldrarna skall själva avgöra när de vill ta ut föräldrapenningen. Det nuvarande förslaget gör det möjligt att spara dagar till en av de viktigaste perioderna i ett barns liv, nämligen inskolningen i . Regeringens förbättrade förslag ger /år från till . Det innebär att det året barnet börjar skolan kan en förälder vara med på uppropet samt i bästa fall vara tillhands . 1 propositionen föreslår regeringen att förlossningsvården skall jämställas med övrig sjukhusvård och därmed avgiftsbeläggas. är mödravården kostnadsfri, och vi i kan ej acceptera att just besparingar i förlossningsvården skall användas för att bekosta nödvändiga förbättringar inom föräldraförsäkringen. tillhör barnfamiljerna den ekonomiskt mest utsatta gruppen, och ytterligare försämringar kan därför ej accepteras. Följden av ett sådant besparingsbeslut kan i sämsta fall leda till att nyblivna mödrar alltför tidigt skrivs ut från förlossningsklinikerna. Dessutom överförs ett stort antal nyblivna mödrar till speciella avdelningar för eftervård och för att bättre lära känna sina barn. Denna del i det förebyggande barnhälsovårdsarbetet är av stor betydelse för familjen och bör också bibehållas med nuvarande kostnadsfrihet. Det är av stor vikt att vi på alla sätt underlättar tillvaron för blivande föräldrar. Förslaget rimmar dessutom dåligt med den avgiftsbefrielse som enligt proposition 1984/85:48 skall lämnas inom abortrådgivningen. yrkar därför avslag på propositionsförslaget om att det skall göras sjukhusvårdsavdrag även vid förlossningsvård. Föräldrapenning för föräldrar med oregelbunden arbetstid Propositionen berör inte de problem som föräldrar med oregelbunden arbetstid har när det gäller ersättning från . I vissa fall där nattjänstgöring ingår kan man bara få ersättning av förlorad arbetstid. Det är angeläget att denna orättvisa rättas till. Regeringen föreslår i propositionen att den som är hemmamake är försäkrad längst till den tidpunkt då han på grund av förvärvsinkomst blir obligatoriskt försäkrad eller tecknar en frivillig sjukpenningförsäkring om /dag. Efter kan man inte anslutas till hemmamakeförsäkringen utan erbjuds frivillig sjukpenningförsäkring. I propositionen föreslås som övre åldersgräns vid inträdandet i frivillig försäkring. anser att gränsen för nytecknandet, om man nu genomför denna frivilliga" försäkring, skall höjas före det år då allmänt pensionsår inträffar. De nuvarande reglerna i den frivilliga sjukpenningförsäkringen bör ändras så att i de fall då en försäkringstagare åtar sig tillfälligt arbete, som t. ex. anhörigvården , den gamla försäkringen fortsätter att löpa. Regeringens förslag innebär att den nuvarande s. k. hemmamakeförsäkringen successivt avvecklas. De hemarbetande kommer alltså inte att garanteras någon ersättning från vid sjukdom. 1 stället vill regeringen hänvisa dessa grupper till att med egna medel teckna frivillig sjukpenningförsäkring. Enligt uppfattning är både de hemarbetande och andra grupper med låga eller ingen inkomst missgynnade inom sjukförsäkringen. Dessa grupper saknar den ekonomiska grundtrygghet vid sjukdom som borde vara en självklar rättighet för alla. Från social- och rättvisesynpunkt finns det många goda skäl för att förbättra dessa gruppers ställning inom såväl sjukförsäkringen som inom det sociala trygghetssystemet i övrigt. Höjd grundtrygghet i sjukförsäkringen I stor utsträckning utför många hemarbetande vårdinsatser som i allra högsta grad är samhällsnyttiga. Vård av t. ex. egna barn ger i regel vare sig någon ekonomisk ersättning eller någon grundtrygghet vid sjukdom. Enligt uppfattning är det djupt orättvist att vissa grupper skall utestängas från en av samhället garanterad ekonomisk trygghet vid sjukdom. har vid åtskilliga tillfällen motiverat den s. k. hemmamakeförsäkringen med att det uppstår i regel kostnader för den som bli sjuk. Detta faktum gäller givetvis inte bara för hemmamake utan även för studerande och alla andra grupper som saknar inkomst eller har mycket låga inkomster. Därför är det enligt mening rimligt att dessa grupper garanteras en grundtrygghet vid sjukdom. föreslår att denna ekonomiska grundtrygghet i sjukförsäkringen fastställs till ett dagsbelopp på . Denna nivå överensstämmer med garantinivån i föräldraförsäkringen. Vid senare eventuella höjningar av garantinivån i föräldraförsäkringen bör även grundtryggheten i sjukförsäkringen räknas upp. Regeringen föreslår i denna proposition att elever som genomgår grundutbildning för vuxna skall få behålla sin sjukpenninggrundande inkomst även . anser att detta är en riktig reform. Regeringen föreslår att denna reform i princip solidariskt finansieras inom ramen för den nuvarande sjukförsäkringen. Samma princip bör enligt uppfattning gälla för den grundtrygghet i sjukförsäkringen som vi föreslår. Regeringen föreslår i propositionen endast marginella förbättringar av egenföretagarnas sjukförsäkringsproblem. Grundtrygghet med frivillig tiltäggsförsäkring De nuvarande reglerna för sjukförsäkringen för egenföretagare har på flera punkter allvarliga brister. Enligt vår uppfattning kan de väsentligaste invändningarna kort sammanfattas i följande punkter. Försäkringskassorna har ofta stora svårigheter att fastställa en rättvis och i förhållande till arbetsinsatsen rimlig sjukersättning. tillämpas två motstridiga principer när egenföretagarnas sjukersättning skall fastställas. I vissa fall försöker beräkna vad som kan vara en rimlig arbetsinkomst. I flertalet fall fastställs sjukersättningen från helt andra utgångspunkter då den taxerade inkomsten läggs till grund för ersättningen vid sjukdom. I dessa fall blir ersättningen ofta väsentligt lägre. har i sina analyser av hur reglerna tillämpas ute på försäkringskassorna fått bekräftat att skillnaderna i ersättning kan bli mycket stora t. o. m. i fall där förutsättningarna är exakt desamma. I något fall var avvikelsen . Det måste anses som djupt otillfredsställande och från rättssynpunkt stötande när försäkrade behandlas så här olika. Även avgiftssystemet har för egenföretagarna ogynnsamma konsekvenser. Företagare som t. ex. har inkomster som är högre än vad anser vara det normala inom näringen eller branschen kan få sin sjukersättning sänkt till en nivå som ligger långt under den avgiftsgrundande inkomsten. För egenföretagare gäller också att avgifter till sjukförsäkringen tas ut även på den del av inkomsten som kan anses vara kapitalinkomst. För löntagare gäller däremot att avgift endast tas ut på arbetsinkomsten. Det obligatoriska sjukförsäkringssystemet för egenföretagare ger allstå på väsentliga punkter ingen likabehandling vare sig när det gäller avgifter eller förmåner. En omfattande byråkrati omgärdar också främst egenföretagarnas sjukförsäkring. Försäkringskassorna försöker genom olika kontakter med myndigheter och organisationer bedöma enskilda företagares arbetsinsats i sina företag. Genom att företagares verksamhet ofta är mångskiftande och svåra att jämföra med vanliga löntagares blir försäkringskassornas uppgifter ganska omöjliga och resultatet i många fall direkt felaktigt. Många egenföretagare hamnar ofta i ett hopplöst underläge i förhållande till när de försöker hävda sin rätt mot myndigheten. Regeringen försöker nu komma till rätta med bristerna i sjukförsäkringssystemet för egenföretagare genom marginella förändringar i tillämpningen av lagstiftningen. Dessa åtgärder leder till att försäkringskassorna tvingas till en ytterligare detaljgranskning av egenföretagarnas verksamhet och inkomstförhållanden. Därmed skapas en växande byråkrati som riskerna ökar för att lagstiftningen inte får en enhetlig tillämpning. Regeringen anvisar heller ingen lösning på de orättvisor som egenföretagarna drabbas av i avgiftssystemet. arbete har tydligt visat på stora svårigheter att finna en bra modell som helt knyter an till det obligatoriska sjukförsäkringssystemet. Det är helt enkelt svårt att inom den allmänna försäkringens ram finna enkla och obyråkratiska lösningar som är anpassade till de individuellt betingade förluster av rörelseinkomster som drabbar olika egenföretagare vid sjukdom. Olika grupper av egenföretagare har gått in för att teckna frivilliga försäkringar för att på det sättet skaffa sig ett bättre skydd vid sjukdom. Även i andra länder har man valt ett liknande inslag av frivillighet för egenföretagare. Enligt uppfattning bör sjukförsäkringen reformeras så att alla egenföretagare tillförsäkras en ekonomisk grundtrygghet vid sjukdom. Därutöver bör det finnas möjligheter att teckna frivillig tilläggsförsäkring. Vilken nivå som bör gälla för grundtryggheten bör närmare analyseras i kontakt med egenföretagarnas organisationer. Fördelarna med en allmän grundtrygghet med rätt till frivillig tilläggsförsäkring kan sammanfattas enligt följande. Egenföretagare får enligt denna modell förmåner som motsvarar de avgifter som man erlägger. De nuvarande orättvisorna där åtskilliga egenföretagare betalar för höga avgifter försvinner genom denna reform av sjukförsäkringen. Egenföretagarnas sjukförsäkring blir genom en ekonomisk grundtrygghet som är lika för alla obyråkratisk och enkel att administrera. Även egenföretagarnas låga frånvaro från arbetet bör bidra till att göra kostnaderna för försäkringen låga. Genom att egenföretagarna med denna reform ges rätten att utöver grundsjukpenningen teckna frivillig tilläggsförsäkring som är anpassad till de ekonomiska förluster som kan uppkomma i företaget skapas en ekonomisk trygghet som den nuvarande obligatoriska sjukförsäkringen saknar. Flera remissinstanser såsom , , , , statskontoret och SAF har framfört liknande synpunkter. bör uppdra åt regeringen att i överläggningar med företrädare för egenföretagarnas organisationer arbeta fram förslag till ett sjukförsäkringssystem med en grundtrygghet som kompletteras med rätt att teckna frivillig tilläggsförsäkring. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att avslå regeringens förslag om begränsning av den särskilda föräldrapenningen och nya regler för den tid barnen är mellan fyra och , 2. att beslutar att avslå regeringens förslag att sjukhusvårdsavdrag skall ske vid förlossningsvård, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om förbättrade regler inom den nuvarande frivilliga sjukpenningförsäkringen vid tillfälligt arbete, 4. att beslutar att hos regeringen begär förslag till en garanterad grundsjukpenning för hemarbetande, stude rande och andra grupper som saknar eller har en låg sjukpenning som understiger garantinivån i föräldraförsäkringen, 5. att beslutar att hos regeringen begära förslag till sjukförsäkringssystem för egenföretagare innebärande grundtrygghet vid sjukdom och en rätt att teckna frivillig tilläggsförsäkring. () () () () () () i () () () ()