mot · G7022278 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. framtida inriktning m. m. kommer den tekniska utvecklingen att medföra stora förändringar på etermediaområdet. Tillkomsten av direktsändande satelliter, kommunikationssatelliter och de förutsättningar som därmed skapas för kabel-TV leder till en ny situation på hela massmediaområdet. De problem som är förknippade med denna nya situation kan inte och får inte lösas genom någon slags paraplyteknik. Vårt land är en del av det stora internationella systemet på det tekniska området liksom på det ekonomiska. Vad vi nu framför allt får uppleva är att våra svenska etermedier på allvar skall möta en internationell konkurrens. Detta måste dock ses mera som en utmaning än ett hot. Anpassning får ske på vissa områden och offensiva satsningar måste göras på andra. En stor del av detta problemkomplex kommer att behandlas av den arbetande massmediekommittén. I denna motion kommer vi därför endast alt ta upp en delfråga - men en viktig sådan. framtida organisation och finansiering Enligt nu gällande direktiv skall massmediekommittén inte utreda den radio- och TV-verksamhet som bedrivs av företagen inom . Direktiven förutsätter i stället att självt kan aktualisera vissa organisatoriska frågor inom koncernen. Moderbolaget liksom dotterbolagen inom koncernen har också startat ett översynsarbete. Detta är naturligtvis bra, men det är enligt vår mening nödvändigt att redan nu föra ut vissa frågeställningar till en parlamentarisk debatt. Vi finner detta särskilt angeläget och brådskande eftersom nuvarande avtal mellan staten och företagen inom upphör att gälla . Avtalet kan naturligtvis förlängas i sitt nuvarande skick ytterligare , men man måste redan nu göra klart för sig att den nya etermediesituationen kommer att påverka både vad gäller konkurrensförmåga, organisationens uppläggning och ekonomisering. Situationen inför den nya avtalsperioden är därför betydligt mera komplicerad än vad fallet var 1978. Det förutsätter att regeringen har god framförhållning i sina förberedelser. Nr 2278 - 2285 All man 11a riktlinjer Rundradioverksamhcten i vårt land har under sin sextioårig» tillvaro präglats av public serviceideologin. I upprepade riksdagsbeslut har det slagits tåst alt den svenska rundradion skull verka i allmänhetens tjänst, och inom ramen för allmänna riktlinjer arbeta fritt och självständigt. Våra etermedier skall stå fria i förhållande till såväl politiska sorn kommersiella intressen, men friheten måste vara förenad med en medveten strävan till objektivitet och saklighet i det samlade programutbudet och innefatta möjligheter för olika åsikter och meningsriktningar att komma till tals. Vi anser alt dessa väl beprövade riktlinjer skall läggas till grund även för nästa avtalsperiod. Detta bör ges regeringen till känna. Vi anser också att nuvarande ägarstruktur, där aktieägarna utgörs av folkrörelser, dagspress och näringsliv, bör bibehållas. Om detta ägarinflytande inte skall bli alltför illusoriskt är det enligt vår mening angeläget, att den formella aktieägargruppen ges möjligheter att pä ett tidigt stadium delta i förberedelsearbetet inför den nya avtalsperioden. Detta borges regeringen lill känna. var föremål för olika försök till uppdelning och omorganisation, som blivit mer eller mindre lyckade. Riksdagsbeslutet innebar att ett moderbolag inrättades och under detta fyra stycken dotterbolag med egen sändningsrätt: , , och . beslut var i viss mån styrt av det faktum att man ganska bildat särskilda dotterbolag för lokalradioverksamheten liksom för utbildningsradioverksamheten. Den stora nyheten 1978 var som bekant klyvningen mellan ljudradio och television. Utbildningsradion fick redan från starten en särställning, dess verksamhet skulle inte finansieras genom radiofonden utan genom skattemedel. Särställningen motiverades bl. a. av att utbildningsradion också skulle fungera som läromedelsproducent. Som vi tidigare framhållit har organisationsbesluten visat sig ge skiftande erfarenheter. Uppdelningen mellan ljudradion och televisionen var utan tvekan riktig, det rör sig om två skilda mediearter. Däremot var uppdelningen av ljudradioverksamheten i två företag, lokalradion och riksradion mindre lyckad. De två företagen har inte kunnat lösa samlokaliseringen ute i distrikten. Följden har då blivit dubbelinvesteringar. Tanken att lokalradioverksamheten skulle fungera som leverantör av nyhetsmaterial till riksradioverksamheten har inte heller kunnat fullföljas. Medan lokalradion lycktas mycket väl att skaffa sig en god förankring ute i länen lever riksradions distriktsredaktioner ett liv vid sidan om. Vad gäller utbildningsradion, som skall utnyttja två etermediatekniker ljudradio och television - har denna kommit i skuggan av de andra företagen. Det är för övrigt svårt att se skillnaden mellan ett informativt ljudradioprogram i riksradion och ett utbildningsprogram i utbildningsradion. Samma gäller, och kanske i än större utsträckning, på televisionsområdet. Utbildningsradions särställning är dessutom på väg att brytas upp och dess verksamhet skall nu i fortsättningen finansieras via radiofonden. Enligt vår mening bör det övervägas att den framtida verksamheten inom ges följande inriktning: Riksradion och lokalradion sammanslås till ett företag som dessutom övertar den nuvarande utbildningsradions uppgifter vad gäller produktion och sändning av utbildningsprogram i ljudradio. Det nya företaget skall också svara för produktion av ljudkassetter för utbildningsändamål. Den hittillsvarande starkt decentraliserade verksamheten vid de nuvarande lokalradiodistrikten behålls och förstärks i det nya ljudradioföretaget. Televisionsbolaget övertar den nuvarande utbildningsradions produktion och sändning av utbildningsprogram i television liksom utbildningsprogram på video. Styrelserna för resp. bolag bör utses enligt nuvarande ordning och fördelning. uppdelas därmed på två stycken producerande och sändande företag. Därmed uppstår frågan vilken roll moderbolaget skall spela , och om det överhuvudtaget behövs. Eftersom regering och riksdag inte skall ingripa i rundradioverksamheten har det i den hittillsvarande organisationen blivit så, att moderbolagets huvuduppgift varit att fördela de anslagna medlen mellan de olika dotterbolagen. Det har dock visat sig att varken regering eller riksdag helt hållit fingrarna i styr. Regeringen har mitt under löpande avtalsperiod föreslagit betydande inskränkningar i utbildningsradions verksamhet. Förslaget har delvis expedierats av efter en kompromiss. har vid tidigare tillfällen uttalat sig om ändrad medelsfördelning mellan dotterbolagen liksom turordningen i utbyggnaden av TV-distrikten. Existensen av ett moderbolag är alltså i sig ingen garanti för att rundradioverksamheten får bedrivas ostörd enligt de planer som fastlades vid avtalets ingående. har rundradioverksamheten så gott som helt finansierats genom mottagaravgifter som via radiofonden slussats till genom årliga riksdagsbeslut. Det har inte ansetts vara politiskt möjligt att höja dessa avgifter i takt med exempelvis KPI. Verksamheten tenderar nu att inskränkas, i vart fall kvalitativt. Nya finansieringskällor mäste dä skapas eftersom den internationella konkurrensen kräver att den nationella och lokala egenarten mäste hävdas i svensk radio och television. En särskild apparatskatt efter norsk modell ger inte tillräckliga tillskott, statskassan torde för övrigt behöva alla de indirekta skatter som man vägar ta ut. Enligt vår mening bör man nu allvarligt pröva möjligheten alt sälja reklamtid i televisionen. har förut avvisats av en bred riksdagsmajoritet. Men det framlida läget, där reklam frän direktsändande satelliter strömmar in över värt land och där kabel-TV blir utbyggd som också den vidarebefordrar utländska TV-program med reklaminslag, är del hittillsvarande reklamgärdet helt upprivet. Det kommer att uppstå ett starkt tryck från det svenska näringslivet att slippa gå omvägen via utländska reklambyråer och utländska TV-bolag för att få bearbeta den svenska marknaden. Reklamintäkterna kan på grund av den relativt lilla svenska marknaden inte bli mer än marginella, men ett beräknat belopp på ca 400 milj. kr. skulle öppna möjligheten att behålla en svensk programverksamhet av god kvalitet både på riks-, regional- och lokal nivå. Vi menar dock att TV-reklamen helst endast borde förekomma i en kommande betal-TV-kanal. I vart fall bör åtminstone någon av de nuvarande TV-kanalerna hållas helt fria från reklaminslag. Vi anser också att reklam endast får förekomma i block, den får inte bryta program och den får inte innehålla reklam för alkohol, tobak, medicin och liknande. Sä har problemet också lösts i flera västeuropeiska länder. Vi har tidigare framhållit att svensk radio och television bör hällas fria från kommersiellt inflytande. Det är därför inte lämpligt att exempelvis TV-bolaget står som säljare av programtid och ensam mottagare av reklamintäkterna. Man bör därför inrätta ett särskilt bolag vars enda uppgift är alt sälja reklamtid och vidarebefordra intäkterna till de två företagen och det nya ljudradiobolaget. Dessa medel kan då fördelas efter en för hela avtalsperioden gällande procentuell fördelning. Detta särskilda bolag kan då också förvalta och fördela medlen ur radiofonden efter samma procentuella princip som för reklammedlen. Mottagaravgifterna bibehålls och låses till en viss indexutveckling gällande för hela avtalsperioden. Med en organisationsform av här skisserad art, kan det nuvarande moderbolaget avskaffas utan att regering och riksdag får något ökat inflytande över en rundradio i allmänhetens tjänst. Den kommande yttre konkurrensen gör att förändringar blir aktuella även i televisionens kanalstruktur. hårde två kanalerna präglats av målsättningen att de skall tävla med varandra. Som följd av denna målsättning har programutbudet blivit rätt likartat. I det framtida läget bör man i stället använda sig av elen kraftresurs som distriktsproduktionen utgör. Utan att helt släppa idén om en stimulerande inbördes tävlan skulle en modell för förändring kunna vara: Den ena kanalen baseras, med undantag för nyheter och sportbevakning helt på de produktionsresurser som finns i . Den andra kanalen baserar sina produktionsförutsättningar på de 10 befintliga distrikten och ett nybildat . Genom att av det egenproducerade riksutbudet nu görs i distrikten blir förutsättningarna för kanalerna, när ett särskilt inrättas, relativt jämbördiga. Kanalerna kan då med sina skilda förutsättningar profilera sig i förhållande till varandra. Landsortskanalen bör särskilt tillvarata det regionala programstoffet. som i inledningsskedet kan få längre sändningstid, bör särskilt tillvarata det nationella och internationella programstoffet. I läggs programenheterna TV I och samman. Den ena nyhetsredaktionen liksom delar av kanalerna bildar landsortskanalens . Därmed kan målsättningarna för regionala nyheter över ABC-län kunna förverkligas. Den sändande enheten för landsortskanalen förläggs också till med tanke på gjorda investeringar. Distrikten bildar en sammanhållen program- och produktionsresurs under en gemensam kanalledning placerad i . TV-sportcn bibehålls som en sammanhållen enhet förde två kanalerna. Som vi tidigare antytt skall våra förslag om en ny organisation, inriktning och finansiering av den svenska radio- och TV-vcrksamhcten ses som en första skiss till en framtida lösning. Vi vill diiremot starkt understryka det angelägna i att kraftigt markerar behovet av att regeringen utan dröjsmål startar överläggningar och utredningar i syfte att före avtalsperiodens utgång framlägga förslag om framlid. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning beträffande framtida inriktning, organisation och finansiering. . () ()