ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022922 · 1984-05-02 00:00:00 — Motion 1983/84:2922 m. fl. Vissa frågor rörande jordbruksprisregleringen, m. m. 1983/ 84:191) Regeringen föreslår i ovannämnda proposition under punkt 2.3 angående den statliga rådgivningen till jordbruket att 10 milj. kr. av kostnaderna för den statliga rådgivningen till jordbruket skall avlastas statsbudgeten för /85 genom ökad individuell avgiftsfinansiering. Förslaget om ökad avgiftsfinansiering med 10 milj. kr. innebär en viktig principiell förändring av lantbruksnämndernas verksamhet och rådgivning. Detta ställer delvis nya krav på verksamhetens inriktning och marknadsföring. Naturligtvis medför detta i så fall omställningsproblem i olika avseenden, dels för nämndernas personal samt dels för jordbrukarna, som kostnadsfritt fått rådgivning av konsulenterna. Vi anser att en besparing genom ökad individuell avgiftsfinansiering är en nödvändig åtgärd för att nå den totala besparingseffekten för vårt lands statsbudget. Vi är medvetna om svårigheterna för nämnderna att med kort varsel kunna ta in betydande belopp avgiftsvägen. Det krävs dels tid för förberedelser och för viss ändring av nämndernas verksamhet, dels tillvänjning för jordbrukarna till den nya ordningen. Även om det är möjligt att få in avgifter i föreslagen utsträckning, så är risken att det inte lyckas stor. föreliggande förslag för finansieringen innebär så stora ingrepp i verksamheten att uppställda mål och riktlinjer helt förändras. Vi anser att det uppstår stora svårigheter att bryta ut rådgivningen och särbehandla denna utan starka funktionsstörningar i hela verksamheten. Därför anser vi att en särskild utredning behöver göras om lantbruksnämndernas roll i rådgivningsarbetet vid en omfinansiering av sådan omfattning som föreslås. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att avslår proposition 1983/84:191 såvitt avser finansieringen av den statliga rådgivningen till jordbruket, 2. att hos regeringen begär en utredning om de förändringar beträffande mål och riktlinjer som följer av en ökad avgiftsfinansiering av lantbruksnämndernas verksamhet. BO () ()
mot · G7022925 · 1984-05-02 00:00:00 — Motion 1983/84:2925 m. fl. Sanktionsavgifter vid överträdelser av import- och exportregleringar (prop. 1983/84:192) 1 propositionen föreslås förändringar i två lagar för att göra det möjligt att införa sanktionsavgifter vid överträdelser av föreskrifter om in- och utförsel av varor. Det föreslås att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifterna om sanktionsavgifterna. Vid sin granskning av lagrådsremissen har två av lagrådets tre ledamöter framfört så stor tvekan i fråga om grundlagsenligheten av det begärda bemyndigandet att de inte anser sig kunna tillstyrka förslaget. Diskussionen i lagrådet gäller tolkningen av 8 kap. 7 och 8 §§ RF. Lagrådet anser att 8 kap. 9 § inte kan utgöra någon grund för det begärda bemyndigandet. I detta instämmer departementschefen. Två av ledamöterna anser därutöver att 8 kap. 7 § inte i detta fall bör anses medge delegationsrätt från till regeringen, medan den tredje ledamoten anser att delegationsrätt bör föreligga eftersom sanktionsavgiften enligt honom närmast framstår som en påföljd som är att jämställa med böter. Vi anser för vår del att det resonemang som förs av ledamöterna i lagrådet är övertygande, och vi hänvisar till deras yttrande. Det innebär att propositionens förslag bör avslås, eftersom det står i strid mot grundlagen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att avslår proposition 1983/84: 192. () ()
mot · G7022927 · 1984-05-02 00:00:00 — Motion 1983/84:2927 Ny stämpelskattelagstiftning (prop. 1983/84:194) I propositionen föreslås bl. a. fortsatt stämpelskattefrihet vid kommunala förvärv av mark för specialbyggnader, t. ex. olika typer av vårdbyggnader, el- och värmedistribution, avloppshantering m.fl. Den förändring som föreslås i detta avseende är att det tidigare gällde skattefrihet vid förvärv av vissa typer av specialbyggnader och föreslås att skattefriheten skall gälla alla typer av specialbyggnader. Skälet är att detta medför en viss förenkling. I vissa av de uppräknade fallen är det alldeles uppenbart att den kommunala verksamhet som skall bedrivas i de aktuella byggnaderna lika väl kan bedrivas i enskild regi. Jag har i andra sammanhang påtalat de fördelar både för verksamhetens effektivitet och för avnämarna som uppstår när det föreligger konkurrens mellan olika producenter. En sådan konkurrens måste enligt min uppfattning ske på så likformiga villkor som möjligt. Detta innebär bl. a. att de skattemässiga förutsättningarna måste vara desamma vid och enskild drift. Det enklaste sättet att åstadkomma denna skattemässiga likformighet är att avskaffa kommunernas skattefrihet vid förvärv av fastigheter som används för sådan verksamhet där en konkurrenssituation kan uppstå eller existerar. 1 ett fall innebär propositionens förslag en skatteökning. Det gäller förslaget att slopa återvinningsgrunden i 42 § 2 mom. andra stycket i nuvarande stämpelskattelag. Den materiella innebörden i nämnda lagrum är att juridiska personer kan få tillbaka halva det erlagda beloppet i fall där dubbel stämpelskatt erlagts och där vidareförsäljning skett . Denna regel föreslås inte överföras till den nya stämpelskattelagstiftningen. Följden beräknas bli en skattehöjning på ca 13 milj. kr. Enligt min uppfattning finns det inga vägande skäl att slopa den nämnda återvinningsregeln, utan den bör införas i 36 § i den föreslagna lagen om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att beslutar om ändring i förslaget till lag om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter 6 § punkt 6 enligt vad som anförs i motionen, 2. att beslutar att reglerna om återvinning i 36 § i förslaget till lag om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter kompletteras enligt vad som anförs i motionen.
mot · G7022929 · 1984-05-02 00:00:00 — Motion 1983/84:2929 Kompensation till skogsägare som har gjort förluster i Vänerskogs konkurs (prop. 1983/84:196) I propositionen föreslås att . skall anslås för / 85 för kompensation till en del av de skogsägare som drabbats av Vänerskogs konkurs. Endast de skogsägare som gjort förluster på medlems- och likvidlånekonto överstigande , avseende leveranser , skall i princip ha rätt till kompensation. Enligt förslaget skall denna utgå av det överskjutande beloppet. En förlust om . skall följaktligen ge rätt till en ersättning om . Dessutom skall kompensation kunna ges för mervärdeskatt. Totalt räknar man med att 250 skogsägare på detta sätt skall få i genomsnitt . I propositionen redovisas inte något resultat av den utredning som landshövdingen i skulle göra beträffande effekterna av Vänerskogs konkurs. Detta gör att det inte finns något konkret underlag i propositionen beträffande storleken av de enskildas förluster, kommunernas förluster och statens skatteintäkter. De över 20000 skogsägare som drabbats av förluster i samband med Vänerskogs konkurs har utöver medlemsinsatser, varufordringar och andra lån förlorat ca 60 milj. kr. på medlems- och likvidlån, vartill kommer erlagda skatter och egenavgifter i storleksordningen 4050 milj. kr. Många medlemmar har gjort kännbara förluster understigande . och bör inte undantas från kompensationsmöjlighet. Vidare har stora förluster gjorts på medlemslån och likvidlån som härrör från tid för 1981.1 samband med ackordsförhandling låstes avsevärda belopp på kontona för att utbetalas vid senare tillfallen. Delar av dessa belopp var inte tillgängliga för medlemmarna före konkursdagen. Det är därför obilligt att begränsa ersättningen till en liten grupp som gjort stora förluster . En skogsägare som låtit medel stå inne hos Vänerskog för att bl. a. bekosta skogsvårdsåtgärder 1982 drabbas väl så hårt som den som inte får betalt 1981. Vidare är begränsningen och dess utfall mycket godtyckligt eftersom det i stort sett är slumpen som avgör om förlusten uppkommit eller 1981. Sådana godtyckliga bedömningar kan inte få ligga till grund för en rättvis kompensation och ett fullgott riksdagsbeslut. Det kan heller inte ur rättvisesynpunkt finnas anledning att undanta kommuner från kompensationsmöjlighet. På en punkt delar vi regeringens uppfattning, nämligen den att kompensation inte skall medges för eventuella egenavgifter eftersom dessa är avdragsgilla vid inkomsttaxering och dessutom ökar skogsägarens pensionsskydd. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om nytt förslag om kompensation till skogsägare som har gjort förluster i Vänerskogs konkurs, i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G7022931 · 1984-05-09 00:00:00 — Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m.m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) Så sent som under innevarande har socialförsäkringsutskottet haft att ta ställning till enskilda motioner, som påpekat en del av de svåra gränsdragningsproblem som kan uppstå mellan olika bosättningsbegrepp m. m. när det gäller utbetalning av barnbidrag till svenskar som är bosatta utomlands. Utskottet gör enhälligt i betänkande 1983/84:17 ett tillkännagivande till regeringen med en begäran om en förutsättningslös översyn av hithörande regler i lagen om allmänna barnbidrag i syfte att skapa större enhetlighet och bättre samordning i förhållande till andra sociala förmåner, här och utomlands. a. konstaterar utskottet att anvisningen att upphöra med utbetalning av barnbidrag kan ifrågasättas och saknar stöd i själva lagen. Utskottet uttrycker en klar medvetenhet om att sakfrågan är komplicerad och att utredning behövs. är regeringen, tydligen i samklang med den brist på respekt för behov av tillräckligt och korrekt sakunderlag innan förslag framläggs till , som den nuvarande regeringen ådagalagt, beredd att utan närmare utredning föreslå att barnbidrag inte längre på sätt som skett, retroaktivt vid återkomst till skall betalas till de svenskar som arbetat utomlands . Man undantar dock anställda i statlig tjänst, som alltså, utan att man klart avgränsar denna grupp, även i fortsättningen skall kunna åtnjuta förmånen. Enligt vår mening finns andra grupper, t. ex. missionärer och frivilliga biståndsarbetare i andra organisationer, som ofta lever under betydligt osäkrare och knappare ekonomiska omständigheter än statsanställda och som lika väl borde få behålla möjligheten att vid hemkomsten återfå "förlorade barnbidrag. Det är inte heller utan vidare givet att anställda i svensk industri eller svensk exportverksamhet utomlands skall behandlas på annat sätt än anställda i statlig tjänst. Över huvud taget är ärendet illa förberett och yrkandet bör avslås. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att avslår proposition 1983/84: 150 bil. 2 punkt 9 om barnbidrag vid utlandsvistelse. () () I 1983/84. Nr 2931 -2933
mot · G7022936 · 1984-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) I bostadsutskottets betänkande (BoU 1983/84:11) behandlades bl. a. ändrade regler för boendemiljöbidrag. Frågan togs upp med utgångspunkt från regeringens förslag att det borde finnas en aktuell reserv av boendemiljöprojekt som inte omfattas av det reguljära stödet och som kan påbörjas med kort varsel. Bidrag till sådana projekt borde enligt regeringen lämnas av godkänd kostnad, dock högst . per lägenhet och kunna sökas för alla hyres- och bostadsrättshus. anförde att det fanns skäl att inom bidragsgivningens ram ge den sysselsättningspolitiska aspekten viss tyngd och att denna aspekt borde kunna tillgodoses inom det regelsystem som f. n. gäller för böendemiljöbidrag. Enligt utskottet borde därför medverka till att möjligheter ges för att vidga boendemiljöramen om det behövs av sysselsättningsskäl. Någon projektreserv borde därmed enligt utskottets mening inte behöva införas. beslutade att, vad utskottet anfört skulle ges regeringen till känna. I proposition 1983/84:150 föreslår nu föredraganden att regeringen får bemyndigande att under /85 vidga ramen för bidrag till boendemiljöförbättringar om det behövs av sysselsättningsskäl. Någon ändring av bidragsreglerna så att de även omfattar bostadsrättshus föreslås dock inte. Enligt vår uppfattning bör det vara både möjligt och önskvärt att med tillämpning av den av regeringen nu föreslagna ordningen utsträcka området för boendemiljöbidrag så att sådana bidrag också kan lämnas till folkrörelsekooperativa bostadsrättsföreningar. Detta är enligt vår uppfattning i hög grad motiverat och angeläget, eftersom det även inom folkrörelsekooperationen finns bostadsrättsföreningar som har ett lika stort behov av boendemiljöbidrag som allmännyttiga bostadsföretag. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att boendemiljöbidrag av sysselsättningsskäl även bör utgå till folkrörelsekooperativa bostadsrättsföreningar. () ()
mot · G7022937 · 1984-05-10 00:00:00 — Tredje vice talman och till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) Missionärer och andra u-landsarbetare som tillfälligt vistas utanför och har barn kan med gällande bestämmelser erhålla barnbidraget retroaktivt vid återkomsten till . Villkoret för att barnbidraget skall erhållas retroaktivt är att vistelsetiden varit högst . Regeringen föreslår nu i proposition 1983/84:150 den försämringen att vistelsetiden utomlands endast får vara högst . Vistas en barnfamilj längre än utanför landet försvinner rätten till retroaktivt barnbidrag enligt regeringsförslaget. Detta skulle drabba missionärsfamiljer och andra barnfamiljer som arbetar i biståndsarbete mycket hårt. En hemresa skulle bli en orimlig kostnad. U-landsarbetare är ofta en ekonomiskt svag grupp. Kyrkornas u-landsarbetare har i allmänhet mycket låg lön. Enligt det färska missionsbetänkandet föreslås att familj som är ute sin första period i får . Ett mindre tillägg finns för länderna , och . För familjerna eller för organisationerna - vem som får ta bördan - blir det ett ekonomiskt dråpslag. Enbart för den svenska pingstmissionens del berör det indragna barnbidraget ca 500 barn varav ungefär hälften går i missionens skola och andra hälften är förskolebarn. Vi anser att det arbete som utförs i av frivilliga organisationer är mycket värdefullt. Denna insats bör enligt vår mening stödjas och inte strypas. Vi motsätter oss därför regeringsförslaget om försämrade villkor för utbetalning av barnbidrag vid utlandsvistelse. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att i skrivelse till regeringen uttalar att nuvarande praxis för retroaktiv utbetalning av barnbidrag vid längre utlandsvistelse skall bibehållas, innebärande att utlandsvistelsen kan vara längst . () ()
mot · G7022938 · 1984-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) Med stöd av vad vi anfört i motion 1983/84:2933 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om den långsiktiga skattepolitiken. L. () i
mot · G7022939 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2939 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit en sänkning av statsbidraget till lokaler för trossamfund till 6,5 milj. kr. I budgetpropositionen uttalades att extra bidrag borde kunna övervägas om det även nästa budgetår skulle bli aktuellt med åtgärder för att stimulera sysselsättningen. I kompletteringspropositionen framför föredragande statsråd uppfattningen att behovet av åtgärder för att stimulera sysselsättningen tillsammans med behovet av medel för fullföljande av olika projekt motiverar en höjning av anslaget med 16 milj. kr. Med hänsyn till vår tidigare framförda uppfattning om nödvändigheten av att minska statsutgifterna måste besparingar göras på varje område. Detta bör också gälla bidragsgivningen till anskaffande av lokaler till trossamfund. De sysselsättningsfrämjande effekterna av bidragen kan dessutom sättas i fråga. Vi yrkar därför avslag på förslaget om en höjning av ifrågavarande anslag. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att avslå regeringens förslag om anvisande av medel till Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund för /85 under trettonde huvudtiteln utöver vad som upptagits i proposition 1983/84:100 bil. () ()
mot · G7022943 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2943 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) träffades en överenskommelse mellan , /SR och TCO-S varigenom parterna enades om ändrade regler för bestämmande av tjänstebostadshyra m. m. för präster. Parterna enades också om att hemställa hos regeringen om de nödvändiga författningsändringar som föranleddes av överenskommelsen. Regeringen har ännu inte fattat beslut om sådana författningsändringar. Överenskommelsen innebar dock att de nya hyressättningsreglerna skulle träda i kraft . Läget när det gäller den skatterättsliga bedömningen av den tjänstebostadshyra som prästerna erlagt har varit oklart. Vid de förhandlingar som föregick ovannämnda överenskommelse har dock RSV medverkat för att tillse att den tilltänkta överenskommelsen inte skulle komma att innehålla sådana bestämmelser att tjänstebostadsinnehavarna alltjämt skulle komma att åtnjuta skattepliktig bostadsförmån. Genom skrivelse () från har den skatterättsliga bedömningen numera klarlagts. klargör nämligen i skrivelsen att de nya reglerna för hyressättningen medför att berörda präster fr. o.m. taxering inte längre skall anses åtnjuta förmån av prisbillig bostad. Uppgift härom finns också intagen i skatteutskottets betänkande 1983/84:42 i anledning av motion 1983/84:523 av m. fl. angående beskattning av prästers bostadsförmån. I kompletteringspropositionen (prop. 1983/84:150) har regeringen nu lågt'fram förslag om hyresstopp för tiden t.o.m. . Oklarhet råder huruvida detta förslag även omfattar de hyreshöjningar som blir följden av ovan redovisade partsöverenskommelse. Det är angeläget för samtliga berörda parter, inte minst med hänsyn till den skatterättsliga aspekten, att de nya reglerna för bestämmandet av tjänstebostadshyran verkligen träder i kraft som det är avsett. bör därför klargöra att tjänstebostadshyran inte omfattas av hyresstoppet. Detta torde kunna ske antingen genom ett klargörande i lagtexten eller genom ett uttalande till stöd för den myndighet som får i uppdrag att medge undantag från det allmänna förbudet att ta ut högre hyra under detta år. att fattar beslut om undantag från hyresstopp i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G7022945 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2945 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) I propositionen föreslås en extra ersättning om . per plats till företag som inrättar nya lärlingsplatser. Kostnaden för bidraget beräknas till . (motsvarande 1000 platser för gymnasial lärlingsutbildning) och föreslås belasta anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor. Mot bakgrund av de nedskärningar som under en följd av år drabbat gymnasieskolan finns det ingen anledning att ta medel ur gymnasieskolanslaget och ge dessa pengar till företag. De stannar dessutom vid förhoppningsfullhet att på detta sätt stimulera fram inrättandet av lärlingsplatser. I propositionstexten finns heller inget som talar för att man genom de föreslagna bidragen skulle lättare kunna besätta platser inom det föreslagna antalet lärlingsutbildningsplatser för kommande budgetår. bör avslå förslaget om rekryteringsbidraget. Med hänvisning till det anförda föreslås att avslår proposition 1983/84:150 bil. 3 vad avser rekryteringsbidrag /85 för platser i gymnasial lärlingsutbildning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7022946 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2946 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) 7 i regeringens proposition 1983/84:150 föreslår regeringen att ytterligare 16 milj. kr. anvisas för nästa budgetår till bl. a. anskaffande av lokaler för trossamfund, vilket med glädje konstateras. Detta har utlovats med tanke på att ytterligare åtgärder måste vidtas för att stimulera sysselsättningen. får i detta avseende anses vara ett område där sysselsättningsskapande åtgärder bör tillsättas på bl. a. byggarbetssidan. har i just startat arbetet med ett nytt kyrkobygge, vilket skall vara färdigställt . Med vetskap om vad dessa församlingar uträttar i positivt avseende i vårt samhälle, vill jag peka på detta som ett projekt som kan vara mycket lämpligt att ge högsta möjliga bidrag till utav de utlovade extra bidragspengarna. Med hänvisning till vad som ovan angivits hemställer jag 1. att uttalar sig för att regeringen inte förbigår , 2. att uttalar sig för att erhåller högsta möjliga bidrag till sin byggnation av nya lokaler.
mot · G7022948 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2948 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) beslöt (CU 1982/83:17) att beslut om lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus under / 84 skulle få beviljas inom en ram av 1 900 milj. kr. har sedermera - - (1983/84: 11) beslutat att ett nytt system för finansiering bl. a. av energisparåtgärder skall gälla fr. o. m. . De bestämmelser som gällde vid utgången av får dock tillämpas i ärenden i vilka ansökan om lån kommit in till de kommunala förmedlingsorganen före . har genom en enkät till nämnderna inhämtat uppgifter om den beräknade omfattningen av beslut om lån och bidrag till energibesparande åtgärder . Nämndernas bedömning av medelsbehovet innebär att ramen för lånoch bidragsgivningen under innevarande budgetår skulle behöva vidgas med 500 milj. kr. Även om nämndernas bedömning av läget får anses osäker finns goda skäl för att medverka tili att möjligheter ges att bevilja de lån och bidrag som kommit in till de kommunala förmedlingsorganen före . Den nu förordade ramvidgningen innebär naturligtvis inte att de ansökningar som kommit in inte skall prövas enligt den gällande ordningen. Det är också lämpligt och praktiskt att länsbostadsnämnderna eller i vissa fall kommunerna ges möjlighet att besluta om lån och bidrag enligt de bestämmelser sorn gällde vid utgången av utan nu gällande tidsgräns för besluten. Det bör sålunda vara möjligt att fatta beslut i de aktuella nämnderna även efter . Med hänvisning till vad nu anförts hemställs att beslutar att beslut om lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. får meddelas inom en ram av . . () «
mot · G7022950 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2950 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84: 2949 av med anledning av förslag om familjepolitiska åtgärder i kompletteringspropositionen hemställs 1. att vid behandlingen av proposition 1983/84:150, bilaga 2. punkt 2, beslutar att garantibeloppet inom föräldraförsäkringen per skall höjas till . 2. att till Bidrag lill föräldraförsäkringen för /85 anvisar ytterligare förslagsanslag av , 3. att avslår proposition 1983/84:150, bilaga 3.1, Förslag till ändring i studiestödslagen (1973:349) vad avser 2 kap. 1 § och 3 kap. 6 §. L. () i H. () PER () () () () ()
mot · G7022951 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84: 2951 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84: 2949 av m.fl. med anledning av förslag om familjepolitiska åtgärder i kompletteringspropositionen hemställs 1. att avslår proposition 1983/84: 150, bilaga 1, vad avser moment 10-16 i hemställan, 2. att hos regeringen begär förslag om differentiering av grundavdraget vid beskattning så att hänsyn tas till försörjningsbördan enligt vad som i motionen anförts, 3. att godkänner det i tabell 4 i motionen intagna förslaget till statlig inkomstskatteskala , 4. att hos regeringen begär utredning av förslag om avdragsrätt för nödvändiga barntillsynskostnader, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avdragsrätten för underhållsskyldiga. () () () () () H. () PER () () L. () i () ()