mot · G7022274 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Stödet till regional kulturverksamhet I årets budgetproposition deklarerar kulturministern att de kulturpolitiska strävandena bör inriktas på att bl. a. bygga ut kulturverksamheten i underförsörjda regioner. Vpk har länge krävt en kulturlag. a. måste garantera en jämn kulturell nivå kommunerna emellan och leda till förbättrade betingelser för en kraftfull utveckling av deras kulturliv. Det är viktigt att statens stöd till kulturen utformas på ett sådant sätt att garantier ges för att kulturutbudet når så många människor som möjligt. Det inledande måluttalandet i budgetpropositionen kan ses som en strävan i den riktningen. Tyvärr ges inte denna strävan något konkret innehåll när pengarna fördelas. Någon förstärkning av det regionala kulturstödet kan inte skönjas i detta budgetförslag. Om man granskar budgetförslaget på kulturens område utifrån hur pengarna fördelas över landet kan man konstatera att i förhållande till folkmängden får en ganska stor del av det statliga kulturstödet. På vissa områden ger inte budgetförslaget någon klar bild över hur pengarna fördelas regionalt (exempelvis för titlarna Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer. Bidrag till konstnärer m.m.). På andra områden går det dock att göra en ungefärlig beräkning av hur pengarna fördelar sig. För huvudtiteln teater, dans och musik fås följande tabell (i milj. Stöd till med omnejd Stöd till övriga landet Bidrag till regionala och Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och lokala teater-, dans- och Vissa bidrag till teater-. Vissa bidrag (ill teater-. 1 Varav cn del av stödet går till verksamhet inom . : Här har gjorts en skattning av fördelningen. Några ytterligare titlar finns under denna rubrik. För dessa är det svårt att beräkna den regionala fördelningen. Helt klart är dock att stödet till de fria grupperna går framför allt till storstadsregionerna och i synnerhet till För övriga delar går som synes av tabellen av det statliga anslaget till . På området museer och utställningar fås följande fördelning: Stöd till med omnejd Stöd till övriga landet Bidrag till vissa museer Bidrag till vissa museer När det gäller bidragen till museerna kan nämnas att föreslagit att staten genom en uppräkning av regionmuseibidragct skulle garantera att åtminstone 15 grundbelopp utgår till varje länsmuseum. Dessutom föreslogs att museerna i och skulle erhålla viss kompensation för sin låga statsbidragsandel. Här hade alltså kulturministern chansen att på åtminstone ett område förstärka stödet till underförsörjda regioner. Det är därför förvånande att inte regeringen på något sätt hörsammat förslag, speciellt med tanke på att huvudstadsregionen erhåller av det samlade statliga stödet till museiverksamheten. Av ovanstående tabeller framgår att är gynnat i förhållande till övriga vid fördelningen av det statliga kulturstödet. Det ligger i sakens natur att som huvudstad också är kulturella centrum, men detta faktum får inte stå hindrande i vägen för ett statligt stöd. som möjliggör satsningar också på andra håll i landet. En ytterligare jämförelse kan göras: Biljetter och andra intäkter Som framgår av ovanstående tablå, som är en procentuell fördelning av bidrag och intäkter för /82, är det statliga bidraget till operaverksamhet olika för olika delar av landet. Det statliga stöd som faktiskt utgår har också förlorat i "köpkraft" . Något som de helt statligt finansierade institutionerna inte drabbas av på samma sätt. Följande exempel från visar hur kommunen fått ta en allt större del av kostnaderna för kulturverksamheten. 1984(budg) 1984(budg) Kommunernas kärva ekonomiska läge gör att den utveckling som exemplifieras ovan inte kan fortgå i längden. Alternativet till en kulturell utarmning kan komma att bli en ökad privat finansiering (s. k. sponsring). En utveckling som vpk är motståndare till och som också regeringen åtminstone till en del tagit avstånd från i budgetpropositionen. Ett annat alternativ är förstås ett förstärkt statligt stöd till regionernas kulturverksamhet. Ett sådant förstärkt statligt stöd kan utformas på flera olika sätt. Ett alternativ är att de grundbelopp som går ut till museerna resp. dans-, teater- och musikinstitutionerna utökas. Ett annat alternativ är att den procent som utgör statsbidrag av detta bidragsunderlag höjs. är denna procentsats 55.1 båda dessa fall innebär det att resurserna förstärks, men att kulturutbudet i form av teaterscener, museer o.d. i stort sett troligtvis blir oförändrat. Ett tredje alternativ vore att indela landet i ett antal kulturcentra med en centralort där en mera heltäckande kulturverksamhet skulle kunna erbjudas människorna. Vi harju knappast råd med en teaterscen i varje kommun eller en opera i varje län. Kulturcentra skulle exempelvis kunna byggas upp kring . , med flera städer. Med gemensamma regionala satsningar och ett förstärkt statligt stöd skulle det kunna innebära en kraftinjektion för kulturlivet ute i regionerna. Redan nu görs storartade konstnärliga prestationer på många håll i landet trots knappa ekonomiska resurser. Dessa prestationer skulle dock knappast bli sämre av att slippa konkurrera med överlevnadsbekymmer. En sådan här satsning på regionala kulturcentra måste också ge möjligheter för alla de boende inom regionen att få tillgång till kulturutbudet genom billiga resor och/eller turnéverksamhet. Det är omöjligt att i en riksdagsmotion lägga ett förslag, som är genomarbetat och tar hänsyn till alla aspekter på dessa frågor. Vi anser att regering en bör utarbeta ett förslag om hur det statliga stödet till regionerna skall utformas . Ovanstående förslag är exempel, säkerligen kan det finnas flera. Hur staten i sin tur skall kunna finansiera ett förstärkt kulturstöd bör också bearbetas av regeringen. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås att hos regeringen begär förslag om hur stödet till den regionala kulturverksamheten bör utformas med beaktande av vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk)