mot · G702873 · 1984-01-19 00:00:00 — Allvarlig kritik har riktats mot Samhällsföretag för att de konkurrerat med det fria näringslivet på villkor som inneburit att skattemedel och transfereringar från andra resultatenheter tvingat andra företag att upphöra. Kritiken har till stora delar visat sig befogad, och ändring har därför i flera fall skett inom samhällsföretagen, vilka inneburit att konkurrensneutralitet upprättats. Möjligheten att ge vissa verksamheter inom samhällsföretagen ekonomiska bidrag för verksamheten i fråga är främsta orsaken till att Samhällsföretag kunnat konkurrera på illojala villkor med fria företag i näringslivet. Risken för snedvriden konkurrens ökar med en central styrning av flera rörelsegrenar under en och samma ledning. Det är därför önskvärt att Samhällsföretag har en starkt decentraliserad struktur där varje resultatenhet arbetar under samma villkor som de fria företagen. Krav har emellertid rests på att samhällsföretagen som är uppdelade på 24 företag i rationaliseringssyfte skall reduceras till 11 med hänvisning till ett ännu obevisat påstående att knappt 60 milj. kr. härigenom kunde besparas. De 24 länsstiftelserna skulle således enligt arbetsgruppen som utrett frågan ersättas av 11 stiftelser. Man kan konstatera att förändringarna innebär att samhällsföretagen, om förslaget genomförs, ändrar karaktär till att bli stora koncernföretag med i genomsnitt 2 700 anställda, vilket skulle öka risken för att centrala beslut om bidrag till vissa verksamheter ånyo ökar risken för att samhället konkurrerar med det privata näringslivet på villkor som inte är konkurrensneutrala. Ännu allvarligare är det att omorganisationen försvårar en anpassning av samhällsföretagen till de villkor som gäller för det privata näringslivet och även försvårar en statlig avveckling av delar av samhällsföretagen till de villkor som gäller för det privata näringslivet. Det försvårar även en statlig avveckling av delar av samhällsföretagen så att samhället därmed kan avlastas ansvaret att driva verksamheten i samhällets regi. Mot bakgrund av dagens statsfinansiella läge med betydande budgetunderskott är det angeläget att statens engagemang för de arbetshandikappade kan minskas. Därför måste det ses som ett naturligt led i den framtida samhälleliga näringspolitiken att de rörelseenheter som kan drivas utan samhällsengagemang skall kunna kopplas loss från samhällsföretagens organisation och leva vidare som fristående resultatenhet under ny huvudman. Den föreslagna omorganisationen av samhällsföretag till 11 större stiftelser tenderar till att göra det svårare för och regering att bedöma om samhällsstöd för samhällsföretagens verksamhet är berättigat eller ej, då redovisningsformerna i större organisationer, särskilt företagande i stiftelseform, ger begränsade möjligheter till insyn i verksamheten. Redan nu när samhället har att stödja verksamheterna i 24 länsstiftelser finns mycket att önska i fråga om ökad insyn. Organisationsförändringen skall, om den blir beslutad, formellt genomföras fr. o. m. budgetåret 1985-1986. Stor risk föreligger att den berörda personalens motivation sjunker. Inför den nya organisationens tillkomst, under dess uppbyggnad och under allra minst kan man sannolikt vänta betydande effektivitetsförluster, som kan leda till försämrat ekonomiskt och socialt utfall. De första årens merkostnader synes märkligt nog vara bortglömda i utredningens beräkningar. I rapporten anges att resultatet /85, dvs. innan omorganisationen , kommer att bli bättre än vid fortsatt verksamhet i nuvarande organisation. Jag vill erinra om att den hittillsvarande utvecklingen inom samhällsföretagsgruppens regionala företag visat mycket goda resultat. På den relativt korta tiden av har antalet anställda med arbetshandikapp ökat med i runt tal 3 800 personer eller och antalet direktanställda med 300 eller 5,. Det totala antalet anställda har sålunda ökat med drygt 4000 och uppgick till 29965 personer. Antalet arbetshandikappade var 24707 eller av anställda. Antalet direktanställda var 5162 eller 17,. Det procentuella förhållandet för denna grupp var 19,, vilket visar på att andelen direktanställda redan har minskat. /80 har försäljningen ökat mycket kraftigt och uppgick /83 till 1383 milj. kr., vilket var 260 milj. kr. eller mer än föregående budgetår. Den starkt förbättrade affärsverksamheten har medverkat till att driftbidraget kunnat minskas från /84, alltså eller i genomsnitt . Från statsmakternas sida måste det väl ändå erkännas att samhällsföretagsgruppen har nått mycket goda ekonomiska resultat. Ett mycket stort antal arbetshandikappade har därtill kunnat beredas arbete. Dessa framgångar har kunnat uppnås trots att organisationen har varit i sitt uppbyggnadsskede och att ett kärvt konjunkturläge har varit rådande under de som den varit i gång - en utveckling som gått i rakt motsatt riktning till en del annan verksamhet. En ny och mer företagslik organisation har kunnat etableras. Det affärsmässiga uppträdandet har förbättrats, bl. a. genom uppbyggnad av marknadsföringsresurser och införandet av enhetliga principer och system för kalkylering och offertgivning. Inom företagsgruppen har verkställts ett stort antal strukturanalyser och utredningar, som resulterat i ändrad produktions- och marknadsinriktning för vissa delar av verksamheten. Vid ingående granskning av arbetsgruppens slutrapport har jag funnit förslaget till ny stiftelseorganisation synnerligen svagt underbyggt och orealistiskt till sin utformning med alldeles för stora, svårstyrda och svårkontrollerade företagsbildningar. Gruppens uppskattningar av de kostnadsbesparingar som skulle kunna åstadkommas, om den föreslagna omorganisationen genomförs, är enligt min bestämda uppfattning alltför optimistiska och osäkra. Som underlag för beslut om en så betydelsefull och genomgripande organisationsförändring som det här är fråga om kan förslaget inte godkännas. Jag förordar i stället att den nuvarande stiftelseorganisationen på alla nivåer effektiviserar sin verksamhet och bereds möjlighet till fortsatt gynnsam ekonomisk och social resultatutveckling. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att som sin mening uttalar vikten av att samhällsföretagsorganisationen i största möjliga utsträckning bibehåller sin länsindelning och att dess verksamhet har en decentraliserad karaktär som möjliggör ett minskat samhällsengagemang och nya huvudmän för de olika verksamheterna.