ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022454 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2453 hemställs att beslutar avslå regeringens förslag om ytterligare , under Industridepartementet, F5. Bidrag till Tele-X. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1984 77789
mot · G7022457 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2455 föreslås att beslutar att avslå propositionens förslag om bemyndigande för regeringen att för verksamhet ta upp lån på den allmänna kreditmarknaden. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7022458 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2455 föreslås att beslutar att godkänna vad som i motionen anförs om särskild sysselsättningsbudget. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) mlnmb/gotmb 1984 77790
mot · G7022460 · 1984-01-25 00:00:00 — Högre teknisk utbildning i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2459 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av teknisk utbildning i .
mot · G7022462 · 1984-01-25 00:00:00 — Taxeringsnämndernas beslutsformer och handläggningsregler Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2461 hemställs att hos regeringen begär en översyn av taxeringsnämndernas beslutsformer och handläggningsregler. () ()
mot · G7022464 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2463 beträffande läkarförsörjning i glesbygd föreslås att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att etableringskontroll, motsvarande den för tandläkare, införs för läkare. () () BO FJNNKVIST (s) ()
mot · G7022465 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Inrättande i av en professur i allmänmedicin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2463 beträffande läkarförsörjning i glesbygd föreslås att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att en professur i allmän medicin inrättas i . BO FINNKVIST (s) () ()
mot · G7022467 · 1984-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2466 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggd lärlingsutbildning. () ()
mot · G7022469 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2469 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2468 hemställs att hos regeringen anhåller att vid energirådgivning värmepumpens goda miljöegenskaper skall framhållas.
mot · G7022470 · 1984-01-25 00:00:00 — och utbyggnad inom handikappområdet har betydande insatser gjorts på handikappområdet. Stödet till de handikappades organisationer har ökat kraftigt, liksom anslagen för färdtjänst, forskning och utveckling, social hemtjänst och annan handikappomsorg. Detta är en riktig och betydelsefull utveckling. Inte minst viktigt är det att samhället och dess olika verksamheter utformas så att alla kan bli delaktiga. Delaktighet och gemenskap ställer krav också på oss alla som medmänniskor. Det finns en grupp människor som ofta bär sitt handikapp i tysthet. Det är de som lider av allergiska besvär. Det är en grupp som är i växande. Inte minst gäller det barnen. RMA () anger att mellan 200 000 och 300 000 människor lider av astma och omkring 400 000 besväras av nickelallergi. Hundratusentals lider av allergi men deras fall redovisas inte i statistiken. RMA redovisar vidare att minst 1,5 miljoner människor i vårt land måste söka läkarvård för sina besvär. En stor del av dessa är barn. 15 av befolkningen är beroende av hur omgivningen ser ut och medmänniskor beter sig. av alla akutbesök på våra sjukhus är allergiskt betingade. Som framgår av ovanstående är det en mycket stor grupp som lider av astma/allergi. Men astma/allergi är en sjukdom som kan förebyggas och lindras, därför att den i så hög grad är miljöbetingad. Enligt vår mening är astma-allergisjukdomarna ett område där ökade resurser måste sättas in. Miljöförstöringen har fått en omfattning som ingen kunnat förutse. Effekterna av miljöförstöring som utsläpp från bilar, industrier och olika anläggningar, den ökande kemikalieanvändningen m. m. för människornas del är endast delvis kända. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att förhindra att miljöförstöring och utsläpp förorsakar sjukdom och handikapp. Det är också viktigt att sätta in förebyggande insatser i förskola och skola. Ökad kunskap om astma/allergi är en viktig del. Likaså är det viktigt med forskning kring det ökande antalet yrkesallergier som drabbar inte bara industrianställda utan också andra yrkesgrupper. Födoämnesallergier bland barn är också ett område där ökade insatser bör ske. När det gäller födoämnesallergiker vill vi särskilt ta upp frågan om kostersättningsmedel. Barn med uttalade födoämnesallergiska sjukdomar får kostersättningsmedel utskrivna på recept. Ungdomar och vuxna har ej denna möjlighet. Ersättningsmedlen är mycket kostsamma och det kan för den sjuke vara en betydande kostnadsbelastning. De få ungdomar som har kvar dessa multipla födoämnesallergier behöver under sina sista pubertetsår ett rejält tillskott av viktiga födoämnen och kalorier. Preparatens kostnad får då inte utgöra något hinder. Samma gäller vuxna med multipla födoämnesallergier där kostersättning utgör den väsentliga och ibland enda medicinen. Kostersättning bör för dessa grupper komma in under läkemedelsförordningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi* att uttalar sig för att den kontinuerliga utbyggnaden inom handikappområdet skall fullföljas och att därvid särskilt beaktas astmatikers/allergikers situation. () () * Se även motion 1983/84:2471.
mot · G7022471 · 1984-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:2470 hemställer att uttalar sig för att kostersättningsmedel kommer in under läkemedelsförordningen och utskrivs till personer med multipla födoämnesallergier efter kvalificerad diagnostisering. () ()
mot · G7022472 · 1984-01-25 00:00:00 — Regler för lån till nya bostadsprojekt utfärdades av regeringen . Bestämmelserna trädde i kraft . Ännu fanns ej tillämpningsföreskrifter tillgängliga för länsbostadsnämnderna. Skadekonsekvenserna, tidsförlust och förseningskostnader, får bäras av de lånesökande i första skedet men i slutskedet av bostadskonsumenterna. Lagen om hyreshusavgift trädde i kraft . utfärdade anvisningar m. m. om hyreshusavgiften. Tidpunkten är så sen att den nya skatten ej har kunnat beaktas i fastighetsförvaltningens budgetplanering. I de utfärdade anvisningarna anges följande debiteringssystem: Hyreshusavgift, som för inkomståret ingår Systemet beaktar ej sammanhanget mellan betalningstermin, avdragsår, fyllnadsinbetalning-kvarskatteavgift-ej avdragsgill fyllnadsinbetalnings beskattning som vinst, fastighetens likviditet m. m. Konsekvenserna blir betungande, i vissa fall förödande, för den skattskyldige. Uppgift lämnas dock om att för undvikande av kvarstående skatt och eventuell kvarskatteavgift kan den preliminära skatten under inkomståret ökas eller fyllnadsinbetalning ske året efter inkomståret. Föreslagna åtgärder innebär emellertid vissa komplikationer som ej beaktas av . Hyreshusavgiften är avdragsgill, och avdraget bör rätteligen ske som inkomståret. Här kommer svårigheterna in för fastigheter som redovisas enligt kontantprincipen. I Skattenytt nr 11 1983 anges att rätt föreligger, vid deklaration avseende 1983, till avdrag för den hyreshusavgift som inbetalats . Principiellt överensstämmer detta med huvudregeln vid kontantredovisning. Mot detta synsätt anmälde en avvikande mening. Enligt denna är hyreshusavgiften endast preliminärdebiterad vilket innebär att avgiften angiven på slutskattesedeln (avseende 1983) är avdragsgill först vid deklarationen . Först får genom berörd part bekräftelse på denna tolkning. Denna innebär att vid redovisning enligt kontantprincipen måste, för undvikande av kvarskatteavgift, en fyllnadsinbetalning ske före året efter inkomståret. Då endast påförd hyreshusavgift är avdragsgill kan avdrag ske först år tre. Följden blir att fyllnadsinbetalningen kommer att beskattas som vinst och blir därmed omöjlig att göra. Båda nu anförda exempel visar på bristande hänsyn till individen. Lagar och författningar beslutas träda i kraft så snabbt att tillämpningsföreskrifter ej hinner utfärdas . Myndigheternas anvisningar är uppbyggda utifrån hur handläggningen bäst kan ske inom deras rutiner. Motsatsen borde gälla, nämligen att utgå från de praktiska konsekvenserna för medborgarna och i enlighet därmed utforma rutinerna så att de underlättar omställning, genomförande och efterlevnad. Med ett sådant synsätt minskar risken för ökad byråkrati, och vinsten blir ett hos medborgarna stärkt förtroende för myndigheterna. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer jag* att hos regeringen anhåller om att sådana direktiv utfärdas att hyreshusavgiften, oberoende av redovisningssystem, blir avdragsgill under inkomståret fr. o. m. * Se även motion 1983/84:2473.
mot · G7022473 · 1984-01-25 00:00:00 — Myndigheternas utformning av tillämpningsföreskrifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2472 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökat hänsynstagande till de praktiska konsekvenserna för medborgarna vid myndigheternas utformning av tillämpningsföreskrifter.
mot · G7022475 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2474 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ett avskaffande av dubbelbeskattningen av aktieutdelningar, 2. att hos regeringen begär förslag till sänkning och förenkling av aktievinstbeskattningen. () () () () () () () () () . HÖGMARK (m)
mot · G7022476 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2476-2483 Den andliga vården vid psykiatriska sjukhus Den andliga vården på sjukhus sjukhuskyrkan är en angelägen verksamhet i helhetsarbetet med vård och omsorg. Den behöver på allt sätt stödjas. De djupa mänskliga behoven av gemenskap gör sig ofta mer gällande under sjukdom och kräver omsorg och förståelse. Vårdpersonalen har ett tungt och krävande arbete såväl fysiskt som psykiskt. I många situationer kan sjukhuskyrkan vara ett stöd och en hjälp för både patienter, anhöriga och vårdpersonal. Det finns ett samband mellan själavård och det vidare vårdbegreppet. behövs någon att tala religion och tro med om vad som rör sig i ens inre. Inte minst gäller detta i långtidsvården och den psykiatriska vården. Vad gäller den psykiatriska vården arbetar landstingen med att förändra denna mot öppnare vårdformer, nära patienternas hemmiljö. Det är ett arbete, som av många olika orsaker dock går långsamt. I den process som ändå pågår ställs stora krav dels på sjukhusen, dels på den miljö dit de f. d. patienterna kommer. Också i denna situation skall sjukhuskyrkan arbeta och vara till hjälp och stöd. Enligt de regler som f. n. gäller skall i pastorat, där det finns en eller flera sjukvårdsinrättningar med tillhopa minst 1 200 vårdplatser, kunna inrättas en komministertjänst, vars innehavare skall ha till huvudsaklig uppgift att svara för den andliga vården vid sjukhusen. Detta medför att de flesta av landets psykiatriska sjukhus inte får en heltidstjänst. Även om det allmänt anses att frågor som rör tjänster för själavård bland människor på sjukhus ej kan isoleras från det totala resursbehovet är detta otillfredsställande. En deltidsarbetande präst får inte tillfälle att sätta sig in i alla de problem, som möter på ett psykiatriskt sjukhus. Än mindre kan han eller hon vara konsult för kollegor när det gäller arbetet med den sektoriserade vården. Mot denna bakgrund är det rimligt att vårdplatsantalet för inrättande av en komministertjänst för andlig vård sänks så att varje landstingsområde får tillgång till komministratur på psykiatriska sjukhus. Även om det är väl känt vill jag ändå påpeka att inom sjukvården vårdas många äldre patienter. Kunskaper om deras barndomstro och uppfattningar om livsåskådningar, liksom elementär religionspsykologi, är viktiga för vårdpersonalen i det dagliga vårdarbetet. Det är ett medel att överbrygga generationsklyftan och öka förståelsen för patientens behov. Elementära och praktiska kunskaper i religionskunskap är ytterst värde 1 1983/84. Det är därför av vikt att detta ämne tas upp i gymnasieskolan också i de 2-åriga vårdutbildningarna. Med hänvisning till den anförda hemställs* att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående den andliga vården vid psykiatriska sjukhus. * Se även motion 1983/84:2477.
mot · G7022477 · 1984-01-25 00:00:00 — Religionskunskap i de tvååriga vårdutbildningarna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2476 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående vårdutbildningen. 1* 1983/84.
mot · G7022479 · 1984-01-25 00:00:00 — Stödområdesindelningen i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2478 föreslås 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till utvidgning och förenkling av stödområdesindelningen i i enlighet med vad som anges i motionen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs om prioritering av de tre industriellt mest ensidiga kommunerna i länet i samband med ny- eller utlokalisering av statlig verksamhet. (vpk) (vpk)
mot · G7022481 · 1984-01-24 00:00:00 — Vyrmetanmetodens möjligheter för energiproduktion i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2480 hemställs att uttalar sig för att vyrmetanmetodens möjligheter för energiproduktion i bör undersökas inom ramen för vårt u-landsbistånd. () . ()
mot · G7022483 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2483 Viss ändring i fastighetsbildningslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2482 hemställer jag att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till ändringar i fastighetsbildningslagen i enlighet med motionens syften.
mot · G7022485 · 1984-01-25 00:00:00 — och m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2484 hemställs 1. att antar följande förslag till ändring av 1 § i narkotikastrafflagen (1968:64): 1. överlåter narkotika, 2. framställer narkotika som är avsedd för missbruk, 3. förvärvar narkotika i överlätelsesyfte, 4. anskaffar, bearbetar, förpackar, transporterar, förvarar eller tar annan sådan befattning med narkotika som inte är avsedd för eget bruk. 5. bjuder ut narkotika till försäljning, förvarar eller befordrar vederlag för narkotika, förmedlar kontakter mellan säljare och köpare eller företar någon annan sådan åtgärd, om förfarandet är ägnat att främja narkotikahandel, eller 6. innehar narkotika döms, om gärningen sker uppsåtligen, för narkotikabrott till böter eller fängelse i högst . 1. överlåter narkotika, 2. framställer narkotika, 3. förvärvar narkotika, 4. anskaffar, bearbetar, förpackar, transporterar, förvarar eller tar annan sådan befattning med narkotika, 5. bjuder ut narkotika till försäljning, förvarar eller befordrar vederlag för narkotika, förmedlar kontakter mellan säljare och köpare eller företar någon annan sådan åtgärd, om förfarandet är ägnat att främja överlåtelse av narkotika, eller 6. innehar narkotika döms, om gärningen sker uppsåtligen, för narkotikabrott till böter eller fängelse i högst . 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kriminalisering av allt illegalt narkotikabruk, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förverkande på grund av narkotikabrott. () ()
mot · G7022487 · 1984-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2486 hemställer att upphäver beslutet som fattades om höjning av skogsvårdsavgiften. () ()
mot · G7022488 · 1984-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2486 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avsättning av . för stöd till fjällägenheter inom ramen för arbetsmarknadsverkets anslag. () ()
mot · G7022490 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Ett högkostnadsskydd för handikappades sjukresor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2489 hemställer 1. att beslutar att sjukresor och behandlingar skall ingå i högkostnadsskyddet, 2. att beslutar att det skall vara möjligt för arbetsmarknadsmyndigheterna att disponera sådana sjukförsäkringsmedel som reserverats för förtidspensionering av handikappade. () ()
mot · G7022492 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. översyn av de statliga verkens finansieringsformer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2491 hemställer att begär att regeringen gör en översyn av de statliga verkens framtida finansieringsform. () () () ()
mot · G7022494 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Förvaltningen av alkohol- och narkotikamissbrukares medel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2493 hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan komplettering av socialtjänstlagen att den medger möjligheter för socialnämnd eller anhöriga att förvalta missbrukares medel i enlighet med i motion 2493 angivna riktlinjer. () () () () () () () () () () i () () () () () () i
mot · G7022495 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Vidgad möjlighet till provanställning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2493 hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om anställningsskydd (LAS) i syfte att ge möjlighet till provanställning oavsett om stadgas i kollektivavtal. () () () () () () () () () () i () () () () () () i
mot · G7022497 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Privatisering av de affärsdrivande verkens verksamhet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2496 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Avgiftshöjningar, 2. att som sin mening ger regeringen tili känna vad som i motionen anförs under avsnittet Privatisering, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs under avsnittet Cash management, 4. att uttalar sig för att statens intäkter av de i motionen framförda förslagen under rubrikerna Avgiftshöjningar, Privatisering och Cash management används för att finansiera SJ:s investeringar under kontot D 1. () () () PER STENMARCK (m) () () () ()
mot · G7022499 · 1984-01-25 00:00:00 — och i aktier, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2498 hemställs 1. att begär att regeringen låter utreda utvecklingen av förmögenhetskoncentrationen i aktier och den därav följande maktförskjutningen i näringslivet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ inom FN-systemet för att begränsa de stora transnationella företagens negativa påverkan på världshandeln. () P.-O. ()
mot · G7022501 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Förslaget om avskaffande av kommunalskatten för juridiska personer Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:2500 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om de kommunalekonomiska förutsättningarna för kommuner vid en eventuell omläggning av företagsbeskattningen. () ()
mot · G7022502 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Informationsutbyte mellan högskola och näringsliv i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2500 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om informationsutbyte mellan högskola och näringsliv. () ()
mot · G7022503 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2503 Mern har blivit allt vanligare som alternativfordon. Inte minst har den gångna sommarsäsongen visat detta i antalet registrerade fordon. Mc:n har också fått nya grupper, människor som tidigare bara haft bil väljer nu mc som komplement till familjetransporterna. Naturligtvis har de unga förarna en dominerande andel men de s. k. återfallsknuttarna kommer alltmer som ny trafikantgrupp. Valet av fordon kommer även att få en inriktning på tvåhjulsfordon genom att tätorterna utformas med tanke på kollektivtrafiken. Av både ekonomiska skäl och tillgången på p-platser samt framkomligheten kommer tvåhjulingarna att även öka. Den explosionsartade ökningen av mc som skett har tyvärr inneburit en eftersläpning på väsentliga områden, t. ex. utbildningen. Inom skolans ram har trafikutbildningen länge funnits med men inte speciellt prioriterats. Fortbildningen av mc-åkare har varit initiativ från frivilliga organisationer såsom t. ex. SMC och MHF-Ungdom. Det är viktigt att poängtera att en vidareutbildning förutsätter en grundutbildning. Det finns ytterligare moment som behöver vara med i en sådan utbildning. Det kan t. ex. vara särskilda bromsövningar, körning i olika former av lätt terräng och övningskörning med passagerare. Man skulle dessutom kunna plocka en hel del från den förnämliga utbildning som t. ex. mc-poliserna genomgår. Därtill kommer att jag tror att det är nödvändigt att lärarna uppträder på motorcykel och inte på fjärravstånd i bakomvarande bil. Självfallet har de frivilliga organisationerna sin stora och värdefulla andel i den kompletterande fortbildningen. Den aktiviteten måste följas upp av ett mera kraftfullt stöd från statsmakternas sida. Det räcker inte bara med en välvillig attityd, utan det behövs också mer av konkreta insatser och särskilda medel. Tvåhjulingar har ett stort värde även ur aktivitetssynpunkt. Många är de mc-klubbar som bedriver ungdomsarbete på ideell väg en verksamhet i alkoholfri miljö, uppväxtmiljöer som eftersträvas även ur alkoholpolitisk synpunkt. Mc-förarna måste dock på ett väsentligt mera aktivt sätt få en relevant utbildning för fordonstypen. Fordonen har utvecklats men inte kraven på kompetens hos förarna. Med hänvisning till det anförda föreslås* * Se även motion 1983/84:2504. 1 1983/84. 1. att uttalar sig för att grundutbildningen för mc förbättras och kravspecifieras, 2. att uttalar sig för att trafiklärare använder och utbildar på samma fordonsslag som körkortsaspiranterna.
mot · G7022504 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2504 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2503 föreslås att uttalar sig för att skolan prioriterar trafikutbildningen för tvåhjulsfordon.
mot · G7022506 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Patentering av genmaterial, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2505 hemställs 1. att beslutar begära att regeringen arbetar för att få till stånd en konvention angående patentering av genmaterial, 2. att beslutar begära att regeringen återkommer med förslag om lagstiftning om utnyttjande av genetiska resurser, 3. att hos regeringen begär förslag till lag om obligatorisk kemikalieförsäkring. () () () () () . () ()
mot · G7022508 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Ökad flexibilitet i pensionssystemet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2507 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av flexibilitet i pensionssystemet. () () () () minab/gotab 1984 77807
mot · G7022510 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2510 m. fl. Finansieringen av luftfartsverkets verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2509 hemställs 1.att uttalar sig för att finansieringen av luftfartsverket skall ske vid ett särskilt företag, , uppbyggt på ett med Telefinans likartat sätt, 2. att beslutar uttala sig för att det startas ett separat finansieringsinstitut - Järnvägsfinans - för att finansiera en del av SJ:s kommersiella investeringar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen i avsnittet Affärsverken. () () () () () () PER STENMARCK (m) () ()
mot · G7022511 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Bly fri bensin m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2509 hemställs 1. att beslutar uttala sig för att krav ställs att nytillverkade bilar i drivs på blyfri bensin när motsvarande regler införs i , 2. att uttalar sig för att inför samma system för godkännande och efterkontroll av bilarnas avgasrening som övriga . PER STENMARCK (m) () () minab/gotab 1984 77812
mot · G7022513 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. De handikappades utbildningsmöjligheter m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2512 hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om utbildning och information i handikappfrågor, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om handikappades utbildningsmöjligheter efter den obligatoriska skolan. () () () () () ()