mot · G7021325 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Den regionalpolitiska utvecklingen i Den högkonjunktur som präglat utvecklingen i omvärlden har även nått vårt land. Orderingången har varit god inom industrin. Flera branscher har kunnat visa starkt ökad tillverkning och försäljning. Dit hör t. ex. verkstadsindustrin. har sålt fler personbilar till än . Eftersom just är den mest betydande industrin i , har detta inneburit en styrka för sysselsättningen. En sektor som har stora problem är trävaruindustrin. En nedgång i byggandet första år har minskat efterfrågan på träprodukter och orsakat en minskad sysselsättning. Den motor bestående i ett ökat bostadsbyggande som socialdemokraterna utlovade i valet har visat sigvara ännu svagare nu än 1982. Trävaruindustrin, som sysselsätter av de industrisysselsatta i , har därför haft uppenbara svårigheter. Med av befolkningen sysselsatt inom tillverkningsindustrin spelar denna en större roll för befolkningen i än i övriga landet. Länet har också en stark inriktning på jordbruk och industrier i anslutning till jordbruket. Den totala arealen i länet är , medan motsvarande siffra för riket är . Antalet sysselsatta inom jord- och skogsbruk är också jämförelsevis högt och kommer att så förbli enligt den prognos som upprättat. Den minskade arbetslöshet som har inregistrerats beror till stor del på s. k. sysselsättningsskapande åtgärder. Den minskning med 1787 personer som kunde konstateras års fyra sista månader är nästan exakt samma antal personer som nyrekryterats till arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete. Då en nedtrappning av antalet sysselsatta inom beredskapsarbete nu sker är det viktigt, att en upptrappning kan ske inom andra sektorer, främst inom det privata näringslivet. De områden som enligt beräkningar kommer att öka i sysselsättning är privata och offentliga tjänster. Eftersom den förstnämnda gruppen är liten i , har den stora möjligheter att öka . Särskilt gäller detta tekniker och servicepersonal med god utbildning. På den offentliga sidan har större delen av ökningen redan inträffat i och med utbyggnaden av primärvården. Arbeten som inte kräver något yrkeskunnande tenderar att minska i förhållande till övriga arbeten. Detta konstateras i Lägesrapport2 angående utbildningsplanering i . Denna rapport som bygger på uppgifter från samtliga kommuner i länet utgör en god grund för kommande inriktning av främst gymnasieutbildningen men även viss högskoleutbildning. Förändringarna blir främst en konsekvens av elektronikens, datateknikens och styrteknikens utveckling, sägs det vidare i rapporten. Vid de samtal som har förts med företagen efterfrågar dessa välutbildad personal inom sådana områden som ADB, data, livsmedelsteknisk utbildning, service- och underhållsteknik samt energi. Då det kan förutsättas att dessa utbildningar leder till arbete är det viktigt att de kommer till stånd. Ett problem i sammanhanget är svårigheten att samordna utbildningen på länsplanet. Gymnasieskolan har kommunen som huvudman, har . Komvux har sin speciella profil, och dessutom har länet fem folkhögskolor med ett varierande kursutbud. När kommuner i länet velat anordna nya gymnasieutbildningar har t. ex. olika beslut fattats av länsskolnämnd och SÖ, vilket varit till men för verksamheten och onödigtvis fördröjt starten av den aktuella utbildningen. Att lägga ut ett större ansvar på det län och de kommuner som är inblandade kan vara ett sätt att komma till rätta med problemet. I rapporten handlar ett avsnitt om inplacering av ungdomar i arbetslivet. Ett flertal företag uttalar sig positivt till möjligheten att anställa ungdomar utan egentlig yrkesutbildning. Att så inte sker beror enligt företagen bl. a. på höga ingångslöner för ungdomar och LAS. En del AD-domar har gjort företag mycket försiktiga. Här skulle den av moderata samlingspartiet föreslagna lärlingsutbildningen kunna ge många nya jobb åt ungdomar, som sysselsätts tillfälligt eller helt saknar arbete. Det beslut som fattade om ungdomslag innehöll bestämmelser om att även låta den privata sektorn få vara med och ta sitt ansvar för ungdomens sysselsättning i det här avseendet. Det är då viktigt, att länsarbetsnämnd och arbetsförmedlingar får möjlighet att leva upp till det beslutet, så att ungdomarna får tillfälle att arbeta antingen inom den offentliga verksamheten eller den privata. Det är inte i första hand genom politiska beslut, som man skapar fasta jobb. kan det vara tvärtom. Beslutet om löntagarfonder, som gäller fr. o. m. 1984, ger inga nya arbetstillfällen för . Fonderna skapar i stället problem för företagen. Genom att länet i stort sett saknar börsnoterade företag, tvingas de många små och medelstora företagen att betala avgifter, sorn går till aktieköp på annat håll. Inte minst av det skälet är förslaget att avskaffa fonderna ägnat att stärka näringslivet i vårt län. Förmögenhetsskatten är ett annat problem för många företag, som har sitt kapital i byggnader och maskiner. Det är av största vikt att sysselsättningen främjas genom i första hand en satsning på den konkurrensutsatta sektorn. Härvidlag kommer yrkesutbildningen att vara av avgörande betydelse. En samordning, som möjliggör en snabbare handläggning, är av vitalt intresse. Det moderata förslaget om lärlingsutbildning skulle skapa många nya jobb. Den industriskola som bedriver i visar vilka goda resultat en företagsanknuten skola kan nå. Det är också av betydelse att de hinder som finns för att företagen skall ha möjlighet att satsa främst på expansiva investeringar undanröjs. Med hänvisning till vad vi anfört i det föregående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om den framtida inriktningen av åtgärder för att främja sysselsättningen i . () ()