mot · G702734 · 1984-01-18 00:00:00 — Motion 1983/84:734 m. fl. Åtgärder för att underlätta ökat ungdomsföretagande På många håll i landet förekommer att ungdomar själva i okonventionella former tar egna initiativ till att skapa sysselsättning. Med utgångspunkt från ungdomens besvärliga situation på arbetsmarknaden måste denna verksamhet ges tillräckliga resurser. Enligt arbetsförmedlingarnas verksamhetsstatistik var 58 000 ungdomar mellan arbetssökande. Dessutom var 48 400 ungdomar i beredskapsarbeten och 15 200 i arbetsmarknadsutbildning. närmare 122 000 ungdomar var utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Ungdomsinitiativen bygger ofta på att ungdomar startar verksamhet i samarbete med kommuner och organisationer. Verksamheten är inriktad på att finna lokala lösningar på lokala problem. Inom ramen för ungdomslagen kan olika verksamheter för ungdomar organiseras. Arbetet i ungdomslagen kan ge många ungdomar värdefulla erfarenheter. Ungdomslagen kan t. ex. få som uppgift att utföra service inom såväl offentlig som privat sektor. Dessutom kan kommunen organisera utbildning i företagande. Då får ungdomarna inblick i företagandet och dess villkor. Arbetet i ungdomslaget kan även vara ett sätt att förverkliga ett projekt för varaktig sysselsättning. Det är främst inom den privata sektorn som det går att skapa nya jobb dels av servicekaraktär, dels genom tillverkning av olika produkter. Många ungdomar har idéer om verksamheter som de skulle kunna utveckla. Ofta stupar projekten på att de inte har tillräckliga kunskaper och att de inte får tillräckligt med stöd och uppmuntran. Det krävs därför en omfattande utbildning kring företagande. Utbildningen skall kunna omfatta såväl enskilda företag som aktiebolag och ekonomiska föreningar (kooperativ). Kommunerna har ett stort ansvar för att ta initiativ till och understödja utbildnings- och sysselsättningsprojekt bland ungdom. Det bör ske i samarbete med myndigheter, organisationer och näringsliv. Även om alla insatser inte direkt leder till att ungdomar startar egna företag, leder detta till att intresset för företagande ökar. Ungdomarna kan senare i livet starta egen verksamhet och får genom ovanstående projekt bättre förutsättningar för detta. För dem som vill starta egen verksamhet själva eller tillsammans med andra krävs att de får stöd och hjälp av kunniga och erfarna människor. Dessutom bör de få möjlighet att erhålla vissa former av starthjälp i samband med en etablering, utöver ordinarie stödformer. finns vissa möjligheter till hjälp via barn- och . Medel och administration måste emellertid få verka i mer decentraliserade former. I inledningsskedet bör 50 milj. kr. anvisas att fördelas mellan länen. Medlen bör tas från anslaget till AMS, eftersom beredskapsoch ungdomslagsmedel inbesparas. Utvecklingsfonderna bör få i uppgift att fördela och finna formerna för medlens användning. Detta kan liknas vid ungdomens utvecklingsfond. Verksamheten måste få ske i obundna lokalt anpassade former. Byråkratiska regler måste undvikas. Det gäller att ställa det riskvilliga kapital till förfogande som behövs för att de redovisade projekten skall få en rejäl möjlighet att utvecklas. Genom utvecklingsfondernas engagemang skapas också förutsättning för att ta till vara de positiva erfarenheterna från Starta eget-verksamheten. Statliga bestämmelser och byråkrati över huvud taget är i vårt land uppbyggda för storföretag med resurser i form av personalchefen, jurister m. fl. Detta hindrar nyföretagande och småföretagsutveckling. Det är därför mycket önskvärt att skapa något av en byråkratisk frizon för nyföretagande och småföretagsamhet. Formerna för en förenklad företagsform som bl. a. underlättar nyföretagande och småföretagande bör utredas. Vi föreslår därför* att beslutar, att av medlen för sysselsättningsskapande åtgärder 50 milj. kr. reserveras för utvecklingsfonderna för att användas till ökat ungdomsföretagande. () () * Se även motion 1983/84:735.