mot · G702689 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Ny inriktning av , m. m. bildades på ruinerna av järnverk i Domnarvet och järnverk i samt AB:s anläggning i . Den ekonomiska uppgörelsen för och var så god att det betraktas som en skandal. Den strukturplan som låg till grund för bildandet av innebar kraftiga personalnedskärningar och nedläggningar av produktionsenheter. Nysatsningar skedde genom att skattebetalarna satsade miljardbelopp i . Med det konsortialavtal som upprättades vid bildandet förutsattes att skulle visa lönsamhet 1983. De privata ägarna hade vid bildandet av ägaransvaret och därmed också i praktiken vetorätt över utvecklingen i bolaget. Sedermera avhände sig sina när det var dags att göra kapitalinsatser i och staten fick överta andel. Därmed äger staten och av . visar på ett överskott. Priset för detta är kraftiga personalavgångar, nedläggningar av produktionsenheter och stora sysselsättningssvårigheter på stål- och gruvorterna. har nyinvesteringarna slagit väl ut. Den fara som tornar upp sig nu inom är den nästan obefintliga investeringsviljan. Eftersom utgör en stor del av den basindustri som inte har den lönsamhetsutveckling på marknaden som enligt kapitalistisk mening är nödvändig, inger det konsortialavtal som så så strikt stipulerar affärsmässiga och företagsekonomiska principer oro för framtiden. Det borde vara i samhällets intresse att hade en bredare bas att agera ifrån nämligen samhällsekonomiska riktlinjer. Det bör vara samhällsekonomisk lönsamhet och effektivitet som skall vara drivkraft. En ny inriktning av kräver att ägande i upphör och att det gamla konsortialavtalet ersätts med nya riktlinjer för enligt följande: bör byggas upp efter samhällsekonomiska beräkningar. Integrerad produktion vid varje järnverk, metallurgi, valsning och manufakturering. Produktionsteknik anpassad till avancerad förädling och hög kvalitet. Produktionen i byggs upp för att omfatta minst nuvarande personalstorlek. Produktionsinriktningen bör utöver traditionella stålbehov särskilt inriktas på inhemska behov inom bygg-, transport- och energiområdena. Syftet bör vara att öka självförsörjningsgraden av stålprodukter i landet som handelspolitiken måste hindra internationella kapitalistiska stålföretag att slå ut vår stålindustri. Gruvbrytningen fortsätter i och och investeringar görs i nya brytningsnivåer i . I de samhällsekonomiska riktlinjerna ligger naturligtvis hänsyn till regional balans och miljöintressen. 1 en kapitalistisk marknadsekonomi kommer alltid miljöintressen i andra hand. Så kan inte drivas. Tung industri, med stora miljöproblem, måste kunna anpassas till en dräglig arbetsmiljö och samhällsmiljö. Därför bör det särskilt åläggas att inte spela ut miljö mot produktion och under inga omständigheter motivera nedläggningsbeslut med miljöskäl. Forskning och utveckling av stålindustrin Den forskning och utveckling som sker inom stålindustrin är i stort underordnad kortsiktiga lönsamhetskrav. Exemplet med de tre råjärnsprocesserna inger oro. Dessa processer är i samhällsekonomisk mening lönsamma och borde utvecklas och inordnas i den svenska stålindustrins framtidsutveckling. har ett stort ansvar för utvecklingen av stålindustrin. När bildades var fackföreningar och företag överens om att: måste se forsknings- och utvecklingsarbetet som ett av företagets viktigaste konkurrensmedel. skall ha en materialteknisk utveckling på lägst samma nivå som våra främsta konkurrenter. Utveckla processerna så att vi når minst samma nivå som våra konkurrenter beträffande utbyten, reproducerbarhet, toleranser, kvalitetsnivå etc. för motsvarande utrustningar. målsättning måste vara att öka de totala forskningsinsatserna. Dessa målsättningar uppfylls inte i praktiken. Det handlar om att verkligen ta dessa utgångspunkter på allvar. Det övergripande målet för borde därför vara långsiktig konkurrenskraft för att uppnå de samhällsekonomiska krav som måste bära, för sysselsättningen, regionens framtid och en framtida slagkraftig nationell stålindustri. Kortsiktiga lönsamhets- och effektivitetskrav måste läggas åt sidan i forsknings- och utvecklingsarbetet. De offensiva insatserna på processutveckling och nya produkter prioriteras. Självfallet kan inte bära hela framtidssatsningen på sina egna axlar. Samhället har ett övergripande ansvar för att den forskning och utveckling som skall ske inom stålområdet får en tillräcklig dimensionering utifrån de riktlinjer och mål som här tidigare dragits upp om och stålindustrins framtid. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar hemställa hos regeringen om att ägarandel i övertas av staten, 2. att beslutar hemställa hos regeringen om att konsortialavtal ersätts med nya riktlinjer enligt vad i motionen anförs. 3. att beslutar hemställa hos regeringen om sådana åtgärder att gruvverksamhet kan säkerställas enligt vad i motionen anförs, 4. att uttalar sig för att skall anpassa sin verksamhet till miljökrav enligt vad i motionen anförs, 5. att beslutar hemställa hos regeringen att vidta åtgärder vad gäller forskning och utveckling enligt de riktlinjer motionen anför. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) HANS (vpk) (vpk)