mot · G7021252 · 1984-01-24 00:00:00 — och av utländsk högre utbildning 1983:19 behandlar Hantering av frågor rörande värdering av utländsk högre utbildning m. m.. Av rapporten framgår att UHÄ avvisat förfrågningar om värdet av utländsk högre utbildning jämförd med motsvarande svensk. Anledningen till detta är är UHÄ inte haft kompetens och resurser att handlägga dem. Situationen befinns vara i stort sett densamma vid andra berörda verk såsom SÖ, , AMS och statens invandrarverk. Även landets universitet och högskolor har stora svårigheter att bedöma utländsk utbildning-tekniska högskolan i i vissa hänseenden undantagen. har undertecknat flera konventioner som gäller erkännande av studier och examina från andra konventionsländer utan att skapa möjligheter att fullgöra sina åtaganden för egen del. ökar antalet människor som genom pågående internationalisering kommer till vårt land med högre utländsk utbildning i bagaget. Inte heller för deras del har några ansträngningar gjorts för att lösa problemen. Arbetsgruppen som presenterat rapporten har genom kontakter med verken försökt kartlägga antalet förfrågningar och behörighetsärenden som rör utländska utbildningar, men inte kunnat få fram några exakta siffror. I rapporten konstateras: Problemet är av betydande omfattning med flera tusen förfrågningar ; den nuvarande ordningen - eller snarare oordningen - innebär stora olägenheter för de enskilda och ett slöseri med både mänskliga och ekonomiska resurser. Detta citat förtjänar att understrykas. Det är djupt otillfredsställande för den enskilde att inte kunna få svar på förfrågningar om värdet av sina kunskaper - än mindre kunna tillgodoräkna sig dem. I rapporten står att läsa: För den enskilde blir detta mycket bittra erfarenheter. Men även för samhället har det negativa konsekvenser. Många av dem som har en utländsk högre utbildning ger efter några fruktlösa försök upp sina ansträngningar att få sin utbildning bedömd och påbörjar motsvarande svensk utbildning, med de kostnader det innebär såväl för den enskilde som för samhället. Andra börjar arbeta inom andra yrken. Vi har ett antal ekonomer, civilingenjörer och psykologer som arbetar som hemspråkslärare. Åter andra blir så negativt påverkade av de svårigheter de möter, att de ger upp och hamnar i okvalificerade arbeten som inte på något vis svarar mot den utbildning de genomgått. Dessa personer kunde i stället verksamt ha bidragit till internationaliseringen av det svenska samhället och givit värdefulla impulser till både utbildning och arbetsliv. I tidigare års motioner har undertecknade motionärer påpekat vilket slöseri med mänskliga och ekonomiska resrurser det innebär att inte ta till vara flyktingars tidigare utbildning. Framför allt har många politiska flyktingar ofta en hög utbildningsnivå - bl. a. de som kommer från . Vi har framhållit att det i tyvärr finns en utbredd likgiltighet för andra länders lärdom och kunnande. Till detta kan fogas citat ur arbetsgruppens rapport som t. ex. mångå upplever sig bemötta på ett klart diskriminerande sätt och allvarligt att denna ordning dessutom medför att motsättningarna mellan olika grupper i samhället förstärks. Vi hävdar också att ett tillvaratagande av flyktingars - och naturligtvis också andras! - utländska utbildningar kan tillföra kunskaper utöver dem våra egna utbildningsvägar förmedlar och ge värdefulla inblickar i andra länders utbildningssystem. Den uppenbara brist som råder när det gäller att värdera utländsk högre utbildning måste åtgärdas. Detta måste ske dels genom en översyn av gällande författningar, dels genom tillskapande av resurser för att hantera bedömningsfrågoma och därmed efter hand bygga upp en dokumentation. Mot bakgrund av vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för att undanröja bristerna i värderingen av utländsk högre utbildning.