ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021664 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1664 och vid Svensk arkivinformation i 1 proposition 1983/84: 100 Bil. 10 behandlas under rubriken frågor rörande Svensk arkivinformation i m. m. Föredraganden föreslår där att verksamheten vid Svensk arkivinformation i (SVAR) skall permanentas fr. o. m. . Samma åtgärd föreslås vidtas beträffande registreringsbasen på samma ort, och de båda verksamheterna skall ges en samordnad organisation under förvaltningsansvar. Vi uttalar vår stora tillfredsställelse med föredragandens förslag. Därmed uppfylls flera av de krav vi ställde i motion 1983/84: 198. Men flera av de problem som aktualiserades i nyssnämnda motion återstår att lösa. Vi vill därför ta upp följande frågor: Det föreslagna anslagsbeloppet . verkar uppseendeväckande lågt om avsikten är att driva en permanent verksamhet som motsvarar det föreliggande behovet. Föredraganden antyder också att den nya organisationen inte kan bli av lika stor omfattning som den nuvarande. Detta har skapat oro bland den personal som är knuten till verksamheten. Att lösa problemet genom medel från ger en känsla av otrygghet. Vi förutsätter därför att regeringen återkommer i anslagsfrågan på denna punkt. SVAR har på goda möjligheter att självfinansiera en stor del av sin verksamhet om tillräckliga medel anslås under uppbyggnadsskedet för lager och marknadsföring. Viss export av tjänster till USAmarknaden har ansetts möjlig. Föredraganden föreslår att för anskaffning av brukskopior skall . anvisas under anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål. Även detta belopp är lågt tilltaget om lageruppbyggnaden skall bli fullständig och marknadsföringen effektiv. Vi förutsätter också här att regeringen återkommer i frågan. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare medelstilldelning för verksamheten vid SVAR. () ()
mot · G7021666 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84: 1666 Verksamheten vid Svensk arkivinformation i Vid förra framförde vi ett förslag om åtgärder för att göra SVAR och registreringshasen i till en läst inrättning. delade i princip den uppfattning som vi aktualiserade. 1 årets statsverksproposition föreslår regeringen att de båda institutionerna sammanslås och permanentas men för verksamheten anslås endast . för nästa budgetår. Det innebär att ingen av de 38 heredskapsarbetarna får fast arbete. Budgetens besked har grusat den förhoppning som funnits i : efter en lång ovisshet hade man emotsett ett positivt utfall av arbetet för att fastare grunda den viktiga kulturella satsning som SVAR och registreringsbasen utgör till båtnad för forskningen och för sysselsättningen i en hårt drabbad bygd. som efter vattenutbyggnaderna inte lyckats få nyetableringar av annan verksamhet. Med hänvisning till den presentation av de båda institutionerna som erhållit i motioner under tidigare riksmöten vill vi framhålla angelägenheten av att får en definitiv statlig insats på ett intressant och värdefullt kulturområde som statens utgifter för arbetsmarknaden via andra kanaler minskar. Både högskolor och sjukhus har intresse av den registrering det är fråga om. Det är en verksamhet som kan anses omistlig och ur många synpunkter sparar tid och pengar åt både myndigheter och enskilda personer. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts. () ()
mot · G7021669 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1669 m. fl. Bidraget till anskaffande av lokaler för trossamfund Bidraget till anskaffande av lokaler för trossamfund var för /. Följande budgetår ökades det till . I anledning av propositionen om särskilda sysselsättningsåtgärder ökades anslaget senare betydligt, nämligen med 13 milj. kr. Med anledning av denna extra anslagsgivning minskas nu anslagsposten drastiskt, nämligen med hälften. Även om det vore motiverat med en höjning till tidigare nivå på 13 milj. kr. kan vi med hänsyn till det ekonomiska läget till nöds godta den drastiska nedskärningen under nästa budgetår. Vi utgår dock ifrån att anslagsposten höjs nästkommande budgetår. Kravet på återhållsamhet i budgeten får dock vägas mot sysselsättningen inom byggnadsbranschen och arbetslösheten. Detta var också motiveringen till den extra anslagsgivningen på 13 milj. kr. I vår motivering i motioner som föregick detta extra anslag, pekade vi på att anslag till byggande av allmänna samlingslokaler, till vilka trossamfundens lokaler måste räknas, ger betydande utslag. Det uppges t. ex. att de beviljade 13 miljonerna satte i gång en byggnation på över 200 milj. kr. Pengar från framför allt enskilda personer satsas i betydande grad. Sysselsättningsaspekten har uppmärksammats både i skrivning (s. 95) och i motivering till anslaget för allmänna samlingslokaler (s. 65). Regeringen begär i den senare propositionen ett bemyndigande att få överskrida ramen om det behövs av sysselsättningsskäl. Någon sådan begäran återfinns inte i skrivning, som dock berör aspekten i sin motivering till anslagsframställan med orden: "Om det även nästa budgetår blir aktuellt med åtgärder för att stimulera sysselsättningen bör extra bidrag till lokaler för trossamfunden kunna övervägas." Vi hemställer därför att ger samma bemyndigande till regeringen för lokaler till trossamfunden som i fråga om allmänna samlingslokaler. Vår motivering är att folkrörelserna skall behandlas likvärdigt. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att bemyndigar regeringen att få överskrida ramen för anslaget till Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund om det behövs av sysselsättningsskäl. () () () ()
mot · G7021671 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1671 Musiken inom det militära försvaret Överförandet av militärmusiken till regionmusiken har medfört problem att tillgodose försvarets behov av militär musik. Militärmusik är av minst lika stort kulturvärde som andra musikformer, varför dess fortbestånd måste säkerställas. Som jag framhöll i motion 1978/79: 252 har musikplutoner en stor funktion att fylla. Detta har också kunnat bekräftas genom den försöksverksamhet som inletts med en värnpliktig musikpluton. I fråga om militärmusikens kvalitet och förmåga att i samband med högvaktstjänstgöring uppträda i sluten ordning har enligt samstämmiga uppgifter goda resultat nåtts. Med hänsyn till det stora antalet sökande bör det vara lämpligt att utveckla denna verksamhet ytterligare. Nästa steg bör vara att inrätta en musikpluton Väst, dvs. en verksamhet knuten till . Genom att bredda försöksverksamheten torde ytterligare erfarenheter kunna belysa de problem som uppstått sedan militärmusiken inlemmades i regionmusiken (prop. 1970:31, SU 121, rskr 282). Tillkomsten av regionmusiken har inneburit såväl fördelar som nackdelar. Mycket talar för att de främsta nackdelarna har uppstått genom försöken att integrera den militära musiken med den civila. Den militära musiken har en sådan särart att den bör fa vidareutvecklas mera fristående från den civila musiken än vad som anses vara fallet inom regionmusikens ram. För den civila musiken har regionmusiken inneburit många fördelar. Ett lysande exempel är anställningen av yngsta stråkkvartett Gotlandskvartetten, f. d. Zetterquist-kvartetten, som är knuten till regionmusiken på . Dessa unga musiker har fått goda förutsättningar för ett intensivt arbetet och rika möjligheter till framträdanden. Gotlandskvartetten har gjort kritikerrosade skivinspelningar, bl. a. med verk av och . Min slutsats av det förda resonemanget är att regionmusiken mera skall koncentrera sig på att renodla den civila musiken medan militärmusiken bör få återgå till mer fristående organisationsformer. Ett led i detta syfte kan vara att vidareutveckla musikplutonverksamheten. På grundval av rapporter (1981:56) aviserar regeringen en proposition om regionmusikens ställning, huvudmannaskap och relationer till försvaret m. m. till . Enligt propositionsförteckningen avses densamma att föreläggas . Det synes därför vara lämpligt att de förslag och problemställningar som beskrivits i det föregående bör tas upp till övervägande i samband med regeringens beredning av den aviserade propositionen. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om den framtida organisationsformen för musiken i det militära försvaret.
mot · G7021672 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1672 Fonogram är av stor betydelse för spridning av konsertmusik till olika lyssnargrupper. Alldeles särskilt gäller det naturligtvis människor som av geografiska eller andra skäl har små möjligheter att uppleva levande musik. har en mycket glädjande ökning av antalt utgivna fonogram ägt rum. Detta beror främst på att marknaden berikats med ett antal ambitiösa enmansbolag som närmast på ideell basis producerar ett stort antal inspelningar av främst kammarmusik. Härigenom har en ny väg mellan artister och lyssnare öppnats - en väg som var förbehållen ett fåtal svenska artister. Utgivningar av symfonisk musik var tidigare nästa helt förbehållna Rikskonserters Caprice. Detta berodde främst på att inspelningar med de stora svenska orkestrarna var så kostsamma att betydande subventioner krävdes. har förhållandena i ett väsentligt avseende förändrats - har för accepterat royalty-ersättning för det stora projekt som syftar till att spela in samtliga orkesterverk. I och med detta projekt öppnas vägen även för de mindre bolagen att producera fonogram med orkestermusik. Motivet för att ge Caprice en i förhållande till övriga bolag gynnad ställning i subventionshänseende bortfaller. Mot bakgrund av vad som sagts bör tiden vara mogen för att pröva om inte det samhällsstöd som kommer Caprice till del skulle kunna resultera i ännu fler högklassiga fonogram om Caprice fick konkurrera om bidragen med övriga företag på marknaden. Det är troligt att detta kan ske först sedan Caprice brutits ut ur Rikskonserter och gjorts till ett självständigt statligt fonogrambolag. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till ändrad inriktning av statens stöd till fonogramproduktion i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G7021677 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1677 m. fl. Viss ändring i lagen om förvaltning av kyrklig jord har allt större krav ställts på att markområden avsätts för det rörliga friluftslivets behov och för bildande av naturreservat. , kommuner och enskilda markägare har fått ställa mark till förfogande för detta behov. Nya områden behöver fortfarande tas i anspråk. Kyrkan har stora marktillgångar, varav flera som är lämpliga för det rörliga friluftslivet och flera som kan behöva avsättas till naturreservat enligt naturvårdslagen. Ofta är kyrkans mark belägen intill tätorter där behovet av fritids- och rekreationsområden är särskilt stort. I då närnatur och närfritidsområden får allt större betydelse är det en mycket angelägen sak för kyrkan att medverka till bevarandet av värdefulla naturområden. Människor får därigenom möjlighet att i vår vackra natur få rekreation och avkoppling. Bestämmelserna om skötseln av kyrklig mark finns i lagen om förvaltning av kyrklig jord 1970:939. I lagen föreskrivs att förvaltningen skall inriktas på att egendomens avkastningsförmåga tillgodogörs på ekonomiskt bästa sätt. Naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen skall beaktas i skälig omfattning. Däremot saknas krav på att det rörliga friluftslivets intressen skall tillgodoses på samma sätt. Vi anser att det är en brist som bör rättas till. Vi föreslår därför att hos regeringen begär en sådan ändring av lagen om förvaltning av kyrklig jord att dessa angelägna intressen skyddas. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om ett förslag om ändring av lagen om förvaltning av kyrklig jord (1970:939) så att hänsyn i skälig omfattning tas till det rörliga friluftslivets intressen. () ()
mot · G7021678 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1678 och Bevarande av timmerhusbebyggelsen Svensk byggnadskultur - från nordligaste och ner till norra - är väsentligen en timmerhuskultur. Ännu präglas landsbygden i stor utsträckning av timmerhus tillkomna . Timmerbebyggelse dominerade också städerna tore de senaste decenniernas saneringsvåg. Timmerkulturen är nationella bidrag till europeisk byggnadskultur, oupplösligt förbunden med vår sociala och ekonomiska utveckling under 1 . Trots att timmerbebyggelsen tillhör det värdefullaste vi har i svensk byggnadskultur, är den starkt hotad av förstörelse. Timmerhuset kan stå - men bara om det underhålls med tätt tak och torr grund. Men stora delar av timmerbebyggelsen saknar ekonomisk betydelse och underhålls inte. Röta, rivningar, hänsynslösa ombyggnader förintar därför stora värden. Alltför litet görs för att skydda och bevara äldre timmerbyggnader. Vi anser att hotet om en snabb förstörelse måste mötas med omedelbar och konsekvent satsning på denna del av vår byggnadskultur. Det måste vara ett primärt mål för samhällets insatser inom kulturminnesvården att rädda de väsentligaste delarna av timmerbebyggelsen åt eftervärlden. Detta måste vara ett riktmärke vid bidragsgivningen till byggnadsvården och vid samarbetet kring andra stödformer. Alla som företräder kulturminnesvården måste också öka sina insatser för vård och rådgivning i ett utvecklat samarbete med byggnadsnämnder, kulturnämnder och andra med ansvar på området. Endast genom snabba och målmedvetna insatser kan vi ännu rädda de väsentligaste delarna av timmerhuskulturen, vår nationella byggnadskonst. Det utvecklingsarbete, som bedrivit, har i mycket ringa grad avsett bebyggelse i trä. En ökad utvecklingsverksamhet på detta område skulle underlätta möjligheten att bevara den äldre timmerbebyggelsen, både den som kan ifrågakomma för bidrag och den som kan bevaras helt i enskild regi. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar sig för att i sin bidragsgivning prioriterar timmerhusbebyggelse. 2. att uttalar sig för att utvecklingsarbetet i byggnadsvården i ökad utsträckning ägnas timmerhusen. ÅSLING (c) ()
mot · G7021680 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1680 m. fl. Avgifterna för särskild prövning och fyllnadsprövning inom skolväsendet Enligt gällande bestämmelser för , gymnasieskolan samt och statlig vuxenutbildning finns möjlighet till särskild prövning och fyllnadsprövning. Den som vill genomgå sådan prövning skall enligt kungörelsen (1972: 314) om avgifter för prövning inom skolväsendet betala en avgift på . till för varje ämne och prövningstillfälle om inte annat följer av särskilda föreskrifter. Med anledning av en moderat motion (1981/82:962) uttalade utbildningsutskottet i betänkandet UbU 1981/82: 2. att skäl kan anföras för att avgiften i högre grad än f. n. borde täcka statens kostnader för prövningar av detta slag. Utskottet utgick från att regeringen, om den fann att avgiften borde höjas, skulle återkomma till i frågan. Föredragande statsråd anför följande i årets budgetproposition: Föreskrifterna om avgifter behöver ses över bl. a. med hänsyn till att . numera framstår som ett alltför lågt belopp. Det bör få ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen utser att bestämma avgiftens storlek inom ramen för statens kostnader för prövningarna. Det bör vara möjligt att tillämpa differentierade avgifter och även att. i särskilda fall. inte ta ut någon avgift. Regeringen bör utverka bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter i enlighet med vad jag förordat och att medge att regeringen överlåter åt förvaltningsmyndighet att meddela sådana bestämmelser. Jag vill upplysningsvis nämna att jag räknar med att avgiften fr. o. m. den kan höjas till . Det är bra att regeringen nu tar upp den moderata motionens krav. Avgiften har som tidigare nämnts varit oförändrat . sedan den infördes . Statens kostnader för verksamheten består i arvoden, som utgår till examinator och i gymnasieskolan även till medbedömare vid prövningen. Dessa kostnader uppgår vid prövning enligt läroplan till . i ämne utan skriftligt prov och till . i ämne med skriftligt prov. Vid prövning enligt gymnasieskolans läroplan är kostnaden . i ämne utan skriftligt prov och . i ämne med skriftligt prov. Till dessa belopp kommer också sociala avgifter. Som framgår av redovisningen ovan är kostnadsdifferensen mellan de olika prövningarna mycket stor. Sätts avgiften till , som föredraganden inte finnér osannolikt, skulle detta innebära att staten överfinansierar kostnaderna för vissa prövningar och kraftigt underfinansierar andra. Detta är enligt vår uppfattning inte acceptabelt. bör ge regeringen begärt bemyndigande, men framhålla att avgifterna skall vara differentierade, att de aldrig bör överstiga och heller inte bör understiga statsverkets verkliga kostnader för prövningen. Någon befrielse från avgiften bör heller inte förekomma. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utformningen av avgifter för särskild prövning och fyllnadsprövning inom skolväsendet. () ()
mot · G7021684 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1684 Inrättande av professurer i säkerhetspolitik säkerhetspolitik, som baseras på alliansfrihet i fred, syftar till att landet skall kunna besparas krigets fasor genom neutraliteten. Att valt att föra en egen nationell säkerhetspolitik, utan de bindningar och återförsäkringar som olika typer av allianser eller avtal innebär, ställer självfallet höga krav på olika delar av den svenska politiken. Detta gäller också på det analytiska området. Av stor betydelse för landets långsiktiga förmåga att vinna respekt för den egna säkerhetspolitiken liksom för att självt kunna forma en oberoende säkerhetspolitik är den akademiska bas som finns för det säkerhetspolitiska analysarbetet. Säkerhetspolitik existerar icke som fristående akademiskt ämne i . Inom ramen för de delar av statskunskapen som berör internationella förhållanden tangeras något säkerhetspolitiska frågeställningar. Generellt gäller dock, att behandlingen av säkerhetspolitiken vid svenska universitet är utpräglat torftig. Detta skiljer i betydande grad från andra länder. 1 större delen av västvärlden tillmäts studiet av internationell politik stor betydelse. Genom att dessa länder ofta baserar sin säkerhetspolitik på medlemskapet i en allians, blir dessa studier ofta dessutom studier i den egna alliansens säkerhetspolitik. Det kan tyckas som om det i stället borde vara så. att borde skilja sig från andra länder i västvärlden genom att ge säkerhetspolitiken en större tyngd också i den akademiska undervisningen. I stället är således motsatsen fallet. På lång sikt kan detta komma att medföra betydande problem. 1 första hand medför det risker för en utarmning av den personella bas ur vilken de olika organ som inom olika delar av statsförvaltningen har att svara för säkerhetspolitiska analyser skall rekryteras. 1 andra hand medför det risker för en utarmning av den offentliga debatt kring dessa frågor som måste föras utanför och vid sidan av det säkerhetspolitiska analysarbete som sker inom statsförvaltningens olika delar. har inrättats två professurer i fredsforskning. Dessa har emellertid kommit att definieras på ett sådant sätt att de knappast kan komma att innebära en uppbyggnad av akademisk undervisning och forskning också kring mer klassiskt säkerhetspolitiska frågeställningar. Mot denna bakgrund framstår det som angeläget, att professurer i säkerhetspolitik kan inrättas vid t. ex. Lunds och . Med + 1 1983184. anknytning till institutionerna för statskunskap vid dessa universitet skulle på detta sätt två centra för säkerhetspolitisk undervisning och forskning i komma att etableras. I ett längre perspektiv bör denna undervisning och forskning självfallet finansieras över ordinarie anslag för högre undervisning och forskning. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att beslutar att inrätta professurer i säkerhetspolitik vid universiteten i och .
mot · G7021687 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1687 Förbättrade villkor för gerontologisk forskning I takt med att andelen äldre av befolkningen växer ökar behovet av gerontologisk kunskap och utbildning. Detta behov föreligger inom skilda delar av samhällslivet. Större vikt än f. n. bör därför läggas vid den gerontologiska forskningens omfattning och villkor. Det kunskapsmaterial vi tillförts genom de pågående forskningsinsatserna i (H 70) har visat sig helt förändra vår syn på åldrandets processer, vilkas negativa verkningar inträder betydligt senare än man tidigare föreställt sig. Som exempel kan nämnas att en undersökning av 70-åringar visade, att var i behov av institutionell vård. Motsvarande uppgift för 75-åringar var . Den medicinska forskningen har av tradition ägnats stor uppmärksamhet. Pensionsåldern har sänkts. Också av andra skäl är pensionärerna piggare . Detta skapar en annan psykologisk och social situation. Dessa förhållanden kan utgöra nya områden för forskningen. Den gerontologiska forskningen i är f. n. splittrad och helt otillräcklig. Det gäller också utbildningen. Endast vissa moment av gerontologi förekommer inom undervisningen för åldersdomshemsföreståndare, vårdbiträden, hemsamariter och gymnasieskolans vårdlinje. De som skall ge undervisning saknar inte sällan själva dessutom utbildning i gerontologi. Resultat av denna bristfälliga utbildning kan bl. a. avläsas i en del kunskaps- och attitydundersökningar, som visar på felaktiga föreställningar om äldre människors situation och färdigheter. Likaså avviker ofta yngre människors uppfattning om vad de tror utgör problem för äldre högst avsevärt från de äldres egen uppfattning. Detta är alarmsignaler. Om inte åtgärder vidtas för att söka få tro och vetande att bättre sammanfalla, riskerar vi en felaktig attitydbildning och en felaktig behandling av äldre. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande förbättrad gerontologisk forskning och utbildning.
mot · G7021688 · 1984-01-25 00:00:00 — Bestämmelserna om institutionsföreståndare i gymnasieskolan Skolväsendet i vårt land är i detalj reglerat genom förordningar och stadgor. Enligt vår uppfattning skulle skolan kunna avbyråkratiseras i stor omfattning om kommunerna hade större möjligheter att själva besluta om förändringar av organisationen. Naturliga förändringar försenas genom att författningar och andra bestämmelser måste ändras innan önskad rationalisering kan uppnås. Ett område där utvecklingen gjort det angeläget att modernisera skolarbetet gäller begreppet institutionsföreståndare. I samband med gymnasiereform överfördes i princip den gamla gymnasieskolans bestämmelser för institutionsföreståndare till den nya gymnasieskolan. Detta innebar att de stora institutionerna för yrkesutbildning inom gymnasieskolan ställdes utanför reglerna. Inom dessa utbildningar finns inventarier och utbildningsmaterial som representerar mycket stora värden. Behovet av tillsyn och underhåll är också mycket stort. Inom de teoretiska utbildningslinjerna finns institutionsföreståndare för exempelvis kemi och fysik. har också datafrågorna kommit och blivit en betydelsefull del i undervisningen. Även datautrustningen är kapitalkrävande och fordrar vård och tillsyn. Det borde finnas en institutionsföreståndare även för datafrågor. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att bestämmelserna om institutionsföreståndare ändras så att olika utbildningslinjer och ämnen kan bedömas på ett likvärdigt sätt. () ()