ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021085 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1085 m. fl. Lönebidraget för arbetshandikappad, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1079 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till nya regler för lönebidraget för arbetshandikappade i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om Samhällsföretagsgruppens marknadsuppträdande, 3. att beslutar om en översyn av de s. k. ledighetslagama inom arbetsrätten, varvid bör beaktas vad som i motionen sägs om samordning och prioritering. () () () ()
mot · G7021087 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1086 hemställer vi att med avslag på regeringens hemställan i proposition 1983/84:100 under försvarsdepartementets bilaga punkt 4.7 ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ABAB:s monopolställning. () ()
mot · G7021088 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1086 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppluckring av monopolställning. () ()
mot · G7021090 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1090 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1089 hemställs att hos regeringen begär förslag på begränsningar i skattefriheten för organisationsaktier i enlighet med vad som i motionen anförts. () PER ()
mot · G7021091 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1091 och mot vissa riktade nyemissioner av aktier Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:1089 hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i aktiebolagslagen så att möjligheter att göra riktade emissioner mot kontanter upphör. () PER ()
mot · G7021093 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1093 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1092 yrkar jag att hos regeringen begär att kommun inom län inplaceras i transportstödzon 1. PER (vpk)
mot · G7021095 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1095 och i Utbildning och forskning i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1094 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående forsknings- och utbildningsinsatser samt universitetsbyggnader i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen uttalas om utlokalisering till Hörby-Höörområdet av viss verksamhet vid , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om läkarutbildningen i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en breddad gymnasieutbildning i med en idrottslinje knuten till handboll. HANS () i
mot · G7021096 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1096 och i Kollektivtrafiken i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:1094 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående järnvägarna i Malmnöhus län liksom angående trafiken på , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbindelserna över . HANS () i
mot · G7021097 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1097 och i Natur- och miljövården i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1094 hemställs 1. att begär att regeringen uppdrar åt i och berörda regionala organ att dels vidta snabba åtgärer för att rädda , dels studera möjligheterna till ytterligare trädplantering längs länets vägar, 2. att hemställer att regeringen tar upp överläggningar med danska staten angående föroreningar av , 3. att begär att regeringen uppdrar åt att göra en sammanställning av internationell forskning och forskningsresultat i fråga om stranderosioner. HANS () i
mot · G7021098 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1098 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1094 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om seminarier i för att uppmärksamma och debattera östförbindelser och östhandeln. () HANS ()
mot · G7021100 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1100 Ett näringspolitiskt utvecklingsprogram för m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1099 föreslås att hemställer hos regeringen om utarbetande av ett näringspolitiskt utvecklingsprogram för i enlighet med vad i motionen anförs.
mot · G7021102 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1102 m. fl. Slopande av sambeskattningen av förmögenhet och B-inkomst Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1101 hemställs att hos regeringen begär förslag till avskaffande av sambeskattning av förmögenheter och B-inkomster. () () () ()
mot · G7021103 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1103 m. fl. Ändring av föräldraförsäkringen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1101 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om förändringar i föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna till uppehållstillstånd för frånskilda invandrarkvinnor. () () () ()
mot · G7021104 · 1984-01-23 00:00:00 — 1983/84:1104 m. fl Jämställdhet i kursprogram inom områdena företags- och nationalekonomi, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/94:1101 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts a) om att jämställdhet bör tas in i kursprogram inom företags- och nationalekonomi, b) om förbättrad svenskundervisning för hemarbetande invandrarkvinnor. () () () ()
mot · G7021106 · 1984-01-18 00:00:00 — Motion 1983/84:1106 m. fl. Nya skatteregler vid förvärv av bostadsrätt m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1105 hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att bostadskommittén ges tilläggsdirektiv att utarbeta ett förslag till skatteregler för bostadsrätt i överensstämmelse med vad som gäller för äganderätt. () ()
mot · G7021107 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1107 i Återinförande av statsrådseden Enligt 4:11 skall domare fortfarande avlägga domared. avlade även nytillträdande statsråd vid sin första konselj en av justitieministern förestavad ed. Detta bruk är avskaffat. Över huvud taget förefaller tillsättandet av statsråd numera ha blivit alltför formlöst i förhållande till ämbetets betydelse. Det kan finnas skäl att såväl när en ny regering tillträder som när ett nytt statsråd tillträder konselj hålles och nytillträdande statsråd avlägger en med domareden jämförbar försäkran eller ed. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den förutskickade grundlagsutredningen får i uppdrag att behandla även den i motionen angivna frågan.
mot · G7021110 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1110 och för ombudsröstning vid allmänna val Vid valet kunde på flera platser konstateras att valfusk hade förekommit. Framför allt var det vid röstning på sjukhus och institutioner som detta hade skett. Ombudsröstningen hade inte ägt rum i den ordning som lagen föreskriver. Några uppmärksammade rättegångar med anledning av valfusket har också förekommit. Dessutom fick valet göras om i en kommun. Även i samband med val har besvär anförts med hänvisning till att valsedlar som inlämnats genom ombud underkänts. Detta visar att osäkerheten vid tillämpningen av bestämmelserna är stor. Vi vill starkt understryka vikten av att så många som möjligt kan avge sina röster i de allmänna valen. Olika former av budröstning är härvidlag ett viktigt komplement till den personliga röstavgivningen. är det av största vikt att skapa garantier för att riskerna för otillbörlig påverkan vid budröstning i görligaste mån undanröjs. Vidare är det av stor betydelse att reglerna är så utformade, att röstmottagarna på så säkra och likformiga grunder som möjligt kan avgöra om den som tjänstgör som bud skall accepteras eller ej. Det är olyckligt med olikartade praxis mellan olika röstmottagare. Tvister om valförrättarnas beslut har dessutom lett till överklaganden och i vissa fall omval. Erfarenheten visar att problem särskilt uppkommit vad gäller budröstning genom vårdare. missbruk har förekommit, i några fall beivrade vid domstol. Det har också i övrigt rått stor osäkerhet om vad som skall avses med ett vårdnadsförhållande. avstyrkte i betänkandet 1983/84:11 förslag om ändrade regler vid röstning med bud, bl. a. med hänvisning till att effekterna av en förbättrad information i saken skall avvaktas. Problemen med budröstning kvarstår och med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen inför nästa val begär en översyn av reglerna för röstning med bud. () ()
mot · G7021114 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1114 Den enskildes rätt till integritet i periodisk skrift Anonymitetsskyddet i den svenska tryckfrihetsförordningen hänför sig uteslutande till författarens eller meddelarens rätt. Varken lagstiftningen eller de genom pressens opinionsnämnd knäsatta pressetiska reglerna tar hänsyn till att den enskildes rätt till integritet även i annat fall bör kunna skyddas. Under nuvarande omständigheter är det intet som hindrar att en namngiven enskild person blir föremål för en veritabel presskampanj i form av anonyma eller med pseudonym undertecknade tidningsinsändare och -artiklar. Normalt torde ingen offentligen bemöta anonyma angrepp med förvrängda sakuppgifter, och allmänhetens pressombudsman (PO) brukar bagatellisera anmälningar från personer som framträtt offentligt. Detta förhållande missbrukas systematiskt i vissa fall. Endast få tidningar har ålagt sig en frivillig självsanering, däribland , som vid personangrepp kräver att författaren skall underteckna med sitt eget namn. Som jämförelse kan anföras att det aldrig förekommer i brittiska tidningar att insändare som icke undertecknats av författaren införs. Brittisk journalistik kan eljest vara ganska hänsynslös från svensk synpunkt när det gäller att offentliggöra för brott misstänkta eller dömda personers namn. Särskilda ansvarsregler finns för periodisk skrift, men för att anses vara periodisk måste en tidskrift utgivas med fyra nummer . Många facktidskrifter uppfyller inte detta minimikrav och får därmed en särställning till förfång för den enskilde. Från rättssäkerhetssynpunkt kan det ej vara tillfredsställande att olika regler gäller för publikationer av lika karaktär. En översyn av tryckfrihetslagstiftningen bör således företas för att förstärka den enskildes rätt till integritet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om sådan översyn av tryckfrihetslagstiftningen att den enskildes rätt till integritet i periodisk skrift förstärks.
mot · G7021115 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1115 m. fl. fattade flera viktiga beslut med syfte att tillförsäkra medborgarna en fullgod information rörande statliga myndigheters beslut samt medborgarnas rättigheter och skyldigheter. Som exempel kan nämnas behandling av proposition 1971:56, FiU 1971:23 och proposition 1976/77:63, KU 1976/77:45. Det förstnämnda riksdagsbeslutet avsåg riktlinjerna för samhällsinformationen medan det senare gällde kungörandelagen. Informationen till medborgarna förutsattes ske genom annonser i dagspressen och på ett sådant sätt att alla medborgare kunde få del av desamma. Att begagna sig av dagspressannonsering för att kungöra mål och ärenden hos myndighet, liksom annan samhällsinformation, är enligt vår mening en praktisk uppföljning av regeringsformens frihets- och rättighetskapitel. Utvecklingen på området tycks nu gå i ändrade banor. Den socialdemokratiska regeringen har tillämpat den metodiken att först skära ned anslagen för dagspressannonseringen och därefter föreslå inskränkningar genom lag. Ett typiskt exempel på detta är riksdagsbeslut om kungörandet av uppgifter ur handels- och föreningsregistret. Dagspressannonseringen på detta område upphör nu i praktiken och informationsskyldigheten anses vara uppfylld med en annons i Post- och - en tidning med en upplaga på ca 3500 ex. motsatte sig som bekant detta beslut. Om insnävningen fortsätter kommer medborgarna att hamna i en helt förändrad situation. /riksdag beslutat avskaffa () inrättades 1982 en delegation för samordning av samhällsinformationen (informationsdelegationen). Enligt direktiven skall den arbeta med samordning av statens, landstingens och kommunernas informationsåtgärder. Delegationen kan inte sägas vara parlamentariskt sammansatt. Den har emellertid tilldelats nya arbetsuppdrag som går utöver de ursprungliga samordningsuppgifterna. Sålunda skall delegationen nu pröva nya och mera kostnadseffektiva former för dagspressannonseringen. Detta måste tolkas som ytterligare inskränkningar, de gällande principerna kan då i praktiken sättas ur spel. Vi inser till fullo att den nuvarande budgetsituationen kräver stor återhållsamhet med statens utgifter. Men just av detta skäl vore det befogat att ta itu med samhällsinformation och kungörandeannonsering i dagspress på ett mera övergripande sätt. Man kan exempelvis pröva den lösningen att av de medel som utgår i form av presstöd använda en del till dagspressannon Därmed skulle medborgarnaläsarna få fullgod informationsvaluta för de pengar som staten satsar. Vi har därmed klarlagt att problemet har stor politisk räckvidd. Enligt vår mening bör därför en parlamentarisk utredning tillsättas med uppgift att föreslå nya riktlinjer och bestämmelser för samhällsinformationsoch kungörandeannonsering. Utredningen bör därvid särskilt beakta den ekonomiska ram som erfordras för att uppfylla medborgarnas rimliga krav på god samhällsinformation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av en parlamentarisk utredning angående samhällsinformations- och kungörandeannonsering. () () () () () () () () () ()
mot · G7021116 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1116 m. fl. Föreningsfriheten, dvs. friheten att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, är fastlagd i regeringsformen (RF). Här rör det sig om den s. k. positiva föreningsfriheten. Vad gäller den negativa föreningsfriheten är denna fastlagd i grundlag endast så långt, att RF kap. 2, 2 § föreskriver att varje medborgare gentemot det allmänna är skyddad mot tvång att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning. Grundlagen ger alltså medborgaren skydd mot det allmänna men inte mot annan enskild, även om denne sätter sig i det allmännas ställe. I det svenska samhället, där organisationerna av tradition har en stark ställning, försätts många medborgare i en svår situation när de ställs inför tvångsliknande krav från organisationernas sida. Rätten att stå utanför en förening är alltså ingen självklarhet i vårt land. Frågan har t. o. m. uppmärksammats i en utredning inom där man beträffande förhållandena i noterar att organisationernas starka ställning gör att rätten att stå utanför en organisation en rättighet som finns bara i teorin. De svenska förhållandena har alltså väckt ett intresse som är näst intill pinsamt för vårt lands anseende. Enligt vår mening är det nu angeläget att frågan om den negativa föreningsrätten blir föremål för en parlamentarisk utredning. En sådan utredning bör i första hand slå fast den enskilda människans rättighet att stå utanför en organisation. Utredningen bör dock inte vara förhindrad att se över frågan rörande föreningsfriheten i ett vidare perspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av en parlamentarisk utredning beträffande negativ föreningsrätt. () () () () () () () () () ()
mot · G7021120 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1120 m. fl. Förbud mot kollektiv anslutning till politiskt parti Den svenska demokratin bygger på allmän, lika och hemlig rösträtt. En självklar följdprincip av detta är rätten att själv fatta beslut om medlemskap i ett politiskt parti. Denna demokratiska grundprincip respekteras av , moderata samlingspartiet, och kommunisterna men åsidosätts av landets största parti, det socialdemokratiska . Detta genom att ca två tredjedelar av medlemmarna i det socialdemokratiska partiet förvärvat sitt medlemskap genom att kollektivt anslutas av sitt . Det är oförsvarbart att det socialdemokratiska partiet skriver in människor som medlemmar trots att dessa inte har uttryckt några önskemål härom. Det är väl känt att många av dem som på detta sätt blir medlemmar i det socialdemokratiska partiet inte stödjer detta parti. Det är också väl känt att dessa medlemmar drar sig för att begära utträde ur partiet på grund av att de därigenom tvingas att offentligt avslöja att de inte sympatiserar med arbetarrörelsen. Kollektivanslutningen är därför enligt vår uppfattning en kränkning av individens demokratiska rättigheter. har uttalat sig mot kollektivanslutningen. Bakom dessa uttalanden ligger naturligtvis både ett krav och en förhoppning om att kollektivanslutningen skall upphöra genom en självsanering i det socialdemokratiska partiet. Trots att frågan har utretts länge inom partiet har några sådana förslag till åtgärder ännu inte lagts fram. Av vad den socialdemokratiska partisekreteraren uttalat anser sig inte partiet bundet av tidigare uttalanden utan man anser sig ha kvar sin handlingsfrihet till dess lagstiftningsvägen tar ifrån partiet möjligheten att ansluta medlemmar kollektivt. Enligt vår mening är det uppenbart att en lagreglering som syftar till att införa ett förbud mot kollektivanslutningen måste genomföras . Det bör ankomma på vederbörande utskott att formulera en sådan lag. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs att beslutar att införa en lag som förbjuder kollektivanslutning till politiskt parti. () () () () ()
mot · G7021122 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1122 Rätt för myndighet att föra talan i mål om utlämnande av allmän handling Inskränkningar i rätten att få ta del av allmänna handlingar regleras i sekretesslagen. Av 15 kap. 7 § framgår att endast enskilda har rätt att föra talan mot myndighets eller domstols beslut att vägra lämna ut en handling. Detta innebär att en myndighet inte kan besvära sig över kammarrätts beslut att handling skall lämnas ut. Myndigheten kan ha sådana skäl att skydda vissa uppgifter om enskilds personliga förhållanden att man önskar en prövning i högsta instans. En sådan kan alltså inte komma till stånd om beslutet i t. ex. kammarrätt gynnar den enskilde klagande. Ett aktuellt exempel är ett avgörande i regeringsrätten. En kommun hade vägrat att lämna ut uppgifter i vissa tjänstemäns reseräkningar. Uppgifterna hade begärts för att utröna ett barns vistelseort, där beslut förelåg om att vistelseorten ej skulle röjas. Kammarrätten tillät utlämnande av vissa uppgifter. Kommunen överklagade detta beslut, men regeringsrätten fann vid sin prövning att kammarrättens dom ej var överklagbar. Det är rimligt att också myndigheten ges möjlighet att föra ärendet till högre instans och inte endast den enskilde. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen begär lagförslag i syfte att ge myndigheter talerätt i mål angående utlämnande av allmänna handlingar.
mot · G7021123 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84 1123-1132 Motion 1983/84:1123 m. fl. Skärpta regler för utlännings aktieförvärv i svenska företag En kraftig ökning av försäljningen av svenska aktier har ägt rum . Denna ökning fortsatte även , såsom framgår av den redovisning som lämnats av betalningsbalansgruppen i . uppgick försäljningen av svenska aktier till utlandet till och köpen från utlandet till . Nettoförsäljningen uppgick således till , varav utgjordes av riktade emissioner till utlandet. var nettoförsäljningen , varav 0,1 miljarder var riktade emissioner. Denna utveckling måste anses betänklig. Utländska intressen får i ökad grad makten inom svenskt näringsliv vilket kan skapa en rad svåra problem. Det måste bedömas som ett nationellt intresse att våra storföretag i så stor utsträckning som möjligt kan behållas i svensk ägo. Försäljningen av dessa stora aktieposter till utlandet har möjliggjorts genom den förändring av praxis som under de borgerliga regeringarna genomfördes vid handläggningen av dessa ärenden i valutastyrelse. I ett yttrande över tidigare motioner i denna fråga har fullmäktige i framfört åsikten, att ett bättre täckande skydd mot utländskt inflytande i svenska företag borde skapas genom en utvidgning av lag om utländska förvärv av svenska företag m.m. anslöt sig 1983 till samma mening och ansåg att detta borde ges regeringen till känna. Detta blev också beslut. Det är obekant när regeringen avser att ta initiativ för en översyn av lag. Rätt säkert är att denna översyn kan ta relativt . Med hänsyn till den explosionsartade ökning som skett av de utländska uppköpen av svenska aktier måste det anses nödvändigt att en återgång sker till tidigare restriktiva praxis inom valutastyrelsen när det gäller att bevilja tillstånd för aktieförsäljningar till utlandet. Nuvarande skadliga utvecklingstendenser kan annars fortgå . För att besluten i valutastyrelsen skall få en allsidig underbyggnad även när det gäller utländska köp av svenska aktier bör de fackliga organisationernas företrädare i valutastyrelsen delta i dessa beslut. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sig för att återgår till tidigare restriktiva praxis när det gäller tillstånd för utlänningar att köpa aktier i svenska företag, 2. att uttalar sig för att de fackliga organisationernas före 1 1983/84. trädare också får delta i beslut i valutastyrelsen om tillstånd till utländska köp av svenska aktier. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk)
mot · G7021124 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1124 och av lagen om handel med drycker Lagen om handel med drycker (LHD) stiftades 1977. Den var ett resultat av den stora alkoholpolitiska utredningen (APU). LHD har kommit att bli ett viktigt inslag i vår alkoholpolitiska lagstiftning. Det är angeläget att lagstiftningen på det alkoholpolitiska området är i takt med utvecklingen i samhället inte minst mot bakgrund av att tilltron till lagstiftningen annars kommer att rubbas. som lagen nu varit i kraft har inom restaurangbranschen skett en mycket kraftig utveckling. Därför hamnar nu kommuner och länsstyrelser ofta i situationer som lagen inte har förutsett. Det är allvarligt om man till följd av detta får en olika tolkning av lagens innehåll från län till län. När en sådan utveckling kan skönjas är det att se över hela lagstiftningsapparaten, inte enbart delar av den. De exempel på tolkningssvårigheter och olika behandling från län till län som vi bl. a. tänker på är hanteringen av det kommunala vetot. Vidare är det uppenbarligen så att det allt vanligare förekommande inslaget av diskotekmusik i samband med restaurangverksamhet lett till bedömningssvårigheter. Det har också förekommit diskussioner om en drinkbars utseende i förhållande till restauranglokalen i övrigt. påpekar i allmänna råd till lagen om handel med drycker att bestämmelserna om drinkbar syftar till att förhindra att en restaurang som helhet blir en bar uteslutande eller huvudsakligen för alkoholservering eller att en drinkbarsavdelning blir en mer eller mindre fristående rörelse för sådan servering. Någon närmare precisering av begrepp som mindre väsentlig del av restaurang eller nära anslutning till matsal lämnar varken lagstiftaren eller . Det är upp till resp. länsstyrelse att utifrån de lokala förhållandena ta ställning till innebörden och konsekvenserna av 42 § LHD. Dessa tre exempel är bara några av en ganska rikhaltig samling. Vi tror dessa räcker för att visa behovet av en översyn av lagstiftningen så att regler kan skapas som ger en enhetlig bedömning över hela landet. Mot den här bakgrunden tycker vi att det är angeläget att man får till stånd en samlad översyn av lagen om handel med drycker. Eftersom vi är medvetna om att enskildheter som ändras i sådan lagstiftning lätt leder fram till ett lappverk, så är det vår mening att en utredning bör tillsättas för att göra den helhetsbedömning på området som vi anser vara nödvändig mot bakgrund av den utveckling som framför allt restaurangbranschen genomgått. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående översyn av lagen om handel med drycker (LHD). () ()