mot · G702676 · 1984-01-19 00:00:00 — Biltrafiken står för en stor och växande andel av många av våra luftföroreningar. Antalet bilar har stadigt ökat . har långtgående åtgärder vidtagits för att begränsa luftföroreningarna från andra källor. Till följd härav har biltrafiken alltmer framstått som den dominerande källan till luftföroreningar i våra tätorter. Beträffande koloxid, kolväten och bly är biltrafiken helt bestämmande för halterna i omgivningsluft medan den för kväveoxider bidrar till betydligt mer än hälften. De bensindrivna personbilarna är den kategori fordon som står för största andelen av utsläppen. Behovet av ytterligare åtgärder för att minska utsläppen av bilavgaser bör givetvis värderas utifrån de hälso- och miljörisker som är förknippade med bilavgaserna. Ett antal ämnen som ingår i bilavgaser såsom kväveoxider, svaveloxider, partiklar och sekundärt bildade ämnen, som ozon och andra oxidanter, är exempel på ämnen som kan orsaka negativa hälsorisker. De ämnen som värderats när det gäller systemtoxiska effekter är koloxid och bly. För koloxid har främst uppmärksammats den riskgrupp som personer med hjärt-kärlsjukdomar utgör. Bly är en giftig tungmetall som inte bryts ned utan upplagras i naturen. Att blyutsläpp har svåra konsekvenser för hälsa och miljö har länge varit känt. har dock rapporter kommit som tyder på ännu värre effekter än man anat. 1 första hand bör nämnas risken för hjärnskador på barn redan vid måttlig blyexponering. De storregionala problem som bl. a. är förknippade med bilavgaser är försurningen och bildningen av fotokemiska oxidanter. I bidrar fordonen med av kväveoxidutsläppet. Kväveoxiderna bidrar i sin tur till 30 av surheten i nederbörden. kan ökade utsläpp av kväveoxider få allvarliga konsekvenser för mark, sjöar och växtlighet. Det kan vidare konstateras att den ökning av surheten i nederbörd som kan iakttas inte beror på ökning av sulfathalten i nederbörden utan på en ökning av nitrathalten. Utsläppet av kväveoxider och kolväten från bilavgaser svarar för en större del av de fotokemiska reaktioner som leder till bildning av ozon och fotokemiska oxidanter. Detta är ett problem som förekommer under som Förutom direkta hälsoeffekter vid smogepisoder kan vid episoder med förhöjda oxidanthalter skador erhållas på vegetation och odlingar på landsbygden. Flera ekonomiskt viktiga växter är känsliga såsom sädesslagen, bladgrönsaker som sallad och spenat men även olika slags barrträd. En uppskattning gjord av pekar på att en minskad avkastning och kvalitetsförlust i jordbruket på redan förekommer i . Det finns också starka skäl att misstänka att de skogsskador som rapporterats bl. a. från har samband med förekomst av kväveoxider och oxidanter i luften. De ekonomiska konsekvenserna för skogsbruket härav är ännu inte möjliga att uppskatta utifrån tillgängligt underlag. har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att, utifrån förutsättningen att blyfri bensin av regularkvalitet skall introduceras på den svenska marknaden , pröva när och hur en sådan introduktion skall ske och vilka medel som behövs för att inrikta bilisternas efterfrågan på blyfria motorbränslen. Skälen till att introducera blyfria motorbränslen är dels att möjliggöra användande av avgasrenande teknik som kräver sådana bränslen, dels att minska blyutsläppen som sådana. Det är också viktigt att blyfri bensin tillhandahålls oavsett vilka obligatoriska krav som ställs beträffande avgasrening. Om bästa tillgängliga teknik skall kunna användas, vilket är normalt i de flesta andra miljösammanhang, krävs att sådant bränsle finns tillgängligt. 1 sitt betänkande Bensin utan bly (Ds Jo 1979:11) konstaterade blygruppen att blyfri regularbensin kunde införas . Den blyfria bensinen kunde ges samma oktantal (93) som den blyade och priset bedömdes bli några ören mer per liter. har presenterat sitt förslag om Schweizalternativet utifrån de förutsättningar som fanns beträffande införande av blyfri bensin i . har emellertid dessa förutsättningar drastiskt förändrats. Sålunda har beslutat införa blyfri bensin och i princip också krav på avgasrening motsvarande USA-83-krav. Storbritanninen har också deklarerat ett intresse av att införa blyfri bensin och detsamma gäller beträffande , och . har motståndet mot införande av blyfri bensin hos övriga minskat. Härtill kommer att man inom ramen för det nordiska samarbetet inom bilavgasområdet funnit att goda förutsättningar föreligger att införa blyfri bensin i de nordiska länderna. Kommittén har också tagit konsekvenserna av denna utveckling och senare förordat ett införande av USA-83-kraven. bör enligt vår mening ta ställning för USA-83-kraven. Likas bör beslut nu tas om införande av oljefri regularbensin. Som redovisades redan i blyutredningen kan ett mycket stort antal bilar redan nu använda blyfri regularbensin. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om införande av bly fri regularbensin , 2. att hos regeringen begär att förslag om införande av USA-83-krav föreläggs 1983/för införande av bilavgaskommitténs förslag. () ()