mot · G7022932 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2932 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) I regeringens proposition 1983/84:150, bil. 2, föreslås stöd till barn som adopterats av ensamstående motsvarande gällande bidragsförskott. Bidragsförskott har enligt gällande regler inte kunnat utgå till barn som adopterats av ensamstående. Förutsättningarna för bidragsförskott saknas i och med att någon underhållsskyldig inte funnits i förhållande till vilken bidragsförskott kunnat lämnas. Även i de fall när barnafadern av någon anledning förblivit okänd har bidragsförskott utgått såvida inte modern motsatt sig att medverka till fastställande av faderskapet. Det rättsliga sambandet mellan båda föräldrarna och barnet har funnits kvar även i dessa fall. När det gäller adoptivbarn är förhållandet annorlunda. I och med adoptionen bryts det rättsliga sambandet mellan adoptivbarnet och dess biologiska föräldrar. I stället kommer det rättsliga bandet att gälla mellan adoptivföräldrarna (adoptivföräldern) och adoptivbarnet. Enligt gällande rätt kan man eller kvinna som fyllt med domstols tillstånd adoptera. Adoption av utländska barn kan även ske i barnets hemland men skall i sådant fall godkännas av adoptioner (). Det är nästan uteslutande kvinnor som adopterar som ensamstående. Inställningen i barnens hemländer begränsar i praktiken urvalet till kvinnor i vissa yrkeskategorier som anses ha särskild erfarenhet av barn. t. ex. lärare, sjuksköterskor, läkare, missionärer. Makar får i princip endast adoptera gemensamt. Samboende icke gifta får däremot inte adoptera gemensamt. Totala antalet ensamstående adoptivföräldrar med barn är ca 300. Antalet barn är ca 350 eftersom ett mindre antal ensamstående adoptivföräldrar har mer än ett barn. Bidragsförskottet är tänkt som en garanti för det bidrag som skall komma från en förälder som åtminstone teoretiskt kan återfinnas. Här kan inte adoptivbarnen infogas. Den grundläggande förutsättningen för bidragsförskott. nämligen änknytningen till existerande underhållsskyldighet, saknas. föreslås i propositionen ändå att bidragsförskott skall betalas till ensamstående adoptivföräldrar. Detta sker utan redovisning av konsekvenserna. När frågan behandlades i ensamförälderkommittén så uttalade sig utredningens majoritet också för ett sådant bidrag. Men inte heller denna utredning gick in på konsekvenserna. Som ledamot i utredningen avgav jag reservation mot förslaget. 1 reservationen anförde jag bl. a. följande: För det första anser jag att det skall finnas starka skäl om man skall utöka antalet bidrag i rådande ekonomiska läge. För det andra uppstår frågan varför just barn som adopterats av ensamstående skall ha särskilt stöd. Gränsen för vilka som skall ha detta bidrag måste alltid sättas någonstans. 'Varför inte vi? kan två makar som adopterat fråga. Då kan man fråga: 'Varför inte alla barn? Då kommer man återigen in på behovet av en relativt stor skattefri vårdnadsersättning för alla barn. Dessutom är det fullständigt fel att stimulera ensamstående till att adoptera genom att ge dem särskilt bidrag! Barn bör helst växa upp tillsammans med far och mor, alltså med två föräldrar. Att barn växer upp med en förälder måste även i fortsättningen ske undantagsvis när det av olika, ofta tragiska omständigheter blir på det viset. När bidragsförskottet nu föreslås utökat till denna nya grupp så saknas någon som helst analys av vilka konsekvenser som förslaget för med sig framför allt i förhållande till andra grupper. Vad blir t. ex. konsekvenserna för inseminationsbarnen om denna nya grupp får bidragsförskott. Skall inseminationsbarn automatiskt ha bidragsförskott såvida inte make adopterar barnet? Om en ensamstående som adopterat ett barn sedan gifter sig och maken inte adopterar hennes barn så skall hon fortfarande ha bidragsförskott, men en annan familj där två makar gemensamt adopterat ett barn får inte något bidragsförskott därför att de måste adoptera gemensamt. På det sättet kommer två föräldrapar att behandlas helt olika trots att förhållandena är nästan lika. Dessa och andra konsekvenser har inte på något sätt belysts, vare sig i utredningen eller i propositionen. Att utvidga bidragsförskottsinstitutet till ett helt nytt område utan att ha konsekvenserna klara är inte rimligt. Kostnaderna för förslaget är beräknade till 3 milj. kr. För ca 350 barn och med administrationskostnader torde kostnaderna bli närmare 4 milj. kr. Med den snabba ökning som skett när det gäller ensamstående som adopterat , så kan man räkna med en fortsatt snabb ökning av antalet om de ensamstående som adopterar kan räkna med bidragsförskott. Därmed kommer kostnaderna för detta att snabbt stiga . Många skäl talar alltså för att förslaget bör avslås av . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att avslå förslaget i proposition 1983/84:150 att införa ett stöd motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar. 11 1983/84. Nr 2931 -2933