mot · G7021558 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. befinner sig i en djup ekonomisk kris. Den tar sig uttryck i sjunkande jordbruksproduktion till försäljning på den öppna marknaden, ett mycket lågt kapacitetsutnyttjande i industrin (), en akut betalningskris, som förhindrade import av livsmedel, vilket lamslog hela landet . Även om den ekonomiska krisen i har likheter med motsvarande förhållanden i många av den tredje världens länder och bl. a. är beroende av oljeprisstegringarna och den utdragna lågkonjunkturen i industriländerna, så har den ändå särdrag, som hänför sig till hur politiken utformats i landet. Politiken har präglats av den s. k. Arushadeklarationen , somfastslår att ett socialistiskt samhälle skall skapas. Tonvikten skall läggas på nationellt oberoende, på skapandet av kollektiva jordbruk i s. k. ujamaabyar, som skall ta emot huvuddelen av landsbygdsbefolkningen. Marken skall socialiseras. Ett medel att nå rationell utveckling skall vara en bred satsning på utbildning. Endast ett parti skall tillåtas. Åren efter Arushadeklarationen socialiserades större industrier, banker och handelsföretag. sjönk jordbruksproduktionen på grund av ogynnsamma väderleksförhållanden och problem i samband med genomförandet av ujamaapolitiken och landet har upplevt livsmedelsbrist. Stora mängder majs, ris och vete har importerats för att täcka behoven. bidrog med 10 milj. kr. i katastrofbistånd för inköp av majs. Normalt innebär den försvagning av äganderätten till jord som en kollektivisering medför allvarliga produktionssänkningar inom jordbruket. Så har blivit fallet även i . Den enskilda familjens insatser och ansvar för det egna företaget är större än motsvarande insatser i kollektivjordbruket. Planhushållningen ger en central styrd ekonomi, där jordbrukspriserna fastställs administrativt och ofta med stor hänsyn till politiskt känsliga grupper i storstäderna. Statliga inköpsorganisationer med monopol har skapats i och svarar för alla inköp av jordbrukets produkter. Om rpiserna sätts för lågt kommer en stor del av produktionen att söka sig ut på marknaden på andra kanske illegala vägar. Produktionen kan också minska om kostnaderna för den inte täcks. I har problemen skärpts inom jordbrukssektorn genom att dess andel av landets utvecklingsbudget (som till finansieras av biståndsmedel) låg på trots att jordbruket svarar för av BNP, av sysselsättningen och av exporten. Valutapolitiken med en kraftigt övervärderad valuta har allvarligt försvårat jordbrukets exportansträngningar. Så har t. ex. sisalproduktionen, som var en viktig exportgröda, kraftigt minskat. Jämfört med grannlandet måste man konstatera att jordbrukspolitiken i misslyckats. satsning på självständiga småbruk har givit en jordbruksproduktion, som trots högre befolkningstillväxt än i (4,mot 3,), klarat landets självförsörjning. De naturliga förutsättningarna för jordbruk är dessutom bättre i än i . Utvecklingen ino industrisektorn företer likheter med jordbrukssektorn. Trots att stora resurser (av utvecklingsbudgeten) avsatts för industriutveckling har sektorns andel av BNP sjunkit från 1979 till 1982. Detta kan jämföras med andelen vid självständigheten som var . Beroendet av import av insatsvaror och reservdelar har vid perioder av imortbegränsningar ställt till stora svårigheter och tvingat industrin till ett lågt kapacitetsutnyttjande. Kraftiga statliga ingrepp i prisbildningen har tvingat fram en svart marknad och en kampanj mot ekonomiska sabotörer. En omfattande korruption har också följt i de statliga regleringarnas fotspår. Valutapolitiken har i socialistisk anda styrts utan hänsyn till valutans reella värde. har den tanzaniska shillingen uppvärderats med beroende på mot vilken valuta man mäter den. Den tanzaniska shillingen är alltså starkt övervärderad. Detta innebär i praktiken att importen stimuleras. Priserna på importerade varor är ju konstlat låga. Exporten motverkas också genom låga priser i inhemsk valuta. Obalansen har lett tiil ett betydande bytesbalansunderskott. Utländska turister, som tidigare givit betydande valutainkomster, har praktiskt taget helt försvunnit. De upplever priserna som omotiverat höga jämfört med priserna i grannlandet . Valutapolitiken hade vid slutet av 1982 lett till att valutareserven var tömd. Importen styrs nu hårt av administrativa regleringar allt efter att biståndsmedel eller exportinkomster finns tillgängliga. Svartabörshandleln i valuta sker till kurser som är sju till åtta gånger högre än den officiella kursen. har förhandlat med internationella valutafonden, IMF, om ett stort lån för att få ekonomin i balans. Vid dessa förhandlingar har IMF ställt bestämda krav för sin medverkan: en kraftig devalvering av den tanzaniska valutan till en nivå som bättre motsvarar dess verkliga värde, en höjning av producentprisnivån på jordbruksprodukter för att stimulera produktionen och ett friare prissystem för att komma från den låsning ett genomreglerat system ger. Vi måste konstatera att trots ett unikt stort biståndsflöde ändå inte genomgått den utveckling man kunde förväntat. Orsaken till detta är till stor del att söka i en olycklig ekonomisk politik med starka socialistiska inslag. På lång sikt skulle sannolikt hjälpa bäst genom att stödja IMF:s krav på en kraftig omvärdering av valutan och en höjning av producentpriserna på jordbruksvaror. Vårt bistånd skulle om dessa krav går igenom kunna delvis användas till att minska de sociala problemen med denna omläggning av politiken. Vi bör också, inte minst för att öka effektiviteten i biståndet, uppmuntra en övergång mot en friare ekonomi. Utvecklingen i aktualiserar frågeställningar kring biståndsinsatsernas långsiktiga påverkan å ett lands utveckling. Det torde för den framtida inriktningen av bistånd vara av stor betydelse att utföra genomgripande analys av biståndets effekter i , som tagit emot ett betydande biståndsflöde från och andra länder. En sådan analys torde med fördel utföras inom SAREC:s anslagsram. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om att regeringen låter utföra en fullständig analys över biståndets effekter i inom SARECrs anslagsram. () () ()