ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022254 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2254 Föräldrar kan erhålla ATP-poäng . Detta skall enligt bestämmelserna sökas av var och en som är berättigad. Om detta informeras bl. a. i radion. För ansökan om bostadsbidrag utsändes en blankett till den som kan vara berättigad till bidrag. Jag anser att det vore mycket enklare att till varje förälder med barn i berättigad ålder sända ut en färdigskriven blankett som ifylles och insändes. Många föräldrar har en mycket svår situation ; det finns säkert många som ej är medvetna om att de skulle kunna få socialbidrag vid kritiska tillfällen. Information om detta bör alltså ges från med det snaraste. Det är orimligt att begära att barnfamiljerna skall ha det svårast, ekonomiskt sett, i vårt land och en ändring måste till . En vårdnadsersättning till småbarnsföräldrar skulle radikalt förändra situationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att skall sända ut blanketter för ansökan om erhållande av ATP-poäng samt informera barnfamiljer om rätten att erhålla socialbidrag.
mot · G7022255 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2255 Ändrad benämning på vårdcentraler Helhetssyn är ett av nyckelorden i dagens hälso- och sjukvårdsdiskussion. Intentionerna i den nya hälso- och sjukvårdslagen och andra omständigheter gör att vårdcentraler framgent bör kallas hälsocentraler. Därigenom framhåller man den tidsenliga preventiva verksamheten i stället för den reparativa vid våra primära sjukvårdsinrättningar. En enhetlig benämning innebär en markering av såväl vilja som innehåll i verksamheten. Hälsocentral är en positiv omskrivning av verksamheten. Den kan få betydelse för såväl vårdsökande/patienter som personal/läkare. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att primärvårdsinrättningar framgent bör kallas hälsocentraler. 1983/84 2255-2262 1 1983/84.
mot · G7022257 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2257 och om tobakens skadeverkningar Tobaksbruket är ett av nutidens största hälsoproblem, fastslog tobakskommittén 1981. Det råder inte något tvivel om att tobaksbruket medför en rad allvarliga medicinska skadeverkningar. Nästan vart tionde dödsfall i vårt land beräknas ha samband med tobaksbruket, vilket innebär att antalet tobaksrelaterade dödsfall är större än t. ex. det sammanlagda antalet dödsfall i trafikolyckor och andra olyckshändelser. I flera internationella undersökningar har man konstaterat en klar allmän översjuklighet hos rökare jämfört med icke-rökare. Orsakssambandet mellan rökning och lungcancer är klarlagt liksom att gravida kvinnors rökning kan inverka menligt på fostrets utveckling. Även s. k. passiv rökning är mycket skadlig. I ett utslag från försäkringsöverdomstolen fastslogs att lungcancer genom passiv rökning är en arbetsskada. Det gällde ett fall där passiv rökning på arbetsplatsen orsakat en kvinna cancer som senare ledde till hennes död. En icke oväsentlig del av sjukvårdskostnaderna tas i anspråk för ohälsa orsakad av tobaksbruket. Med hänsyn till vårdkostnaderna för detta är det knappast någon tvekan om att insatser för att minska tobaksbruket är direkt lönande, åtminstone , för samhället. Bland de viktigaste åtgärderna är att om möjligt förhindra att en stor del av varje ny ungdomsgeneration blir rökare. Tobaksskatten ger nära i inkomster för staten. Med hänsyn både till de stora skador som tobaken förorsakar och därav följande samhällskostnader och till storleken på influtna medel genom tobaksskatten borde de ekonomiska satsningarna för att begränsa tobaksbruket vara betydande. Det fordras bl. a. upplysning, främst till de unga som ännu inte hunnit bli rökare. Vidare är det viktigt med upplysning inom utbildningen och då särskilt till grupper som senare skall föra informationen vidare. Även om landstingen har ett övergripande ansvar för hälsoupplysning finns behovet av centrala insatser och initiativ kvar. Dessutom är det viktigt att de organisationer som arbetar för begränsning av tobaksbruket får det stöd som motiveras av deras för hela samhället så betydelsefulla insatser. I förhållande till frågans vikt och omfattning är anslaget under hälsoupplysning i budgetpropositionen (bilaga 7, punkt H 10) litet, särskilt med hänsyn till att endast en del av anslaget avser upplysning om tobakens skadeverkningar. Det är viktigt att ett samlat åtgärdsprogram utarbetas för upplysning om tobakens skadeverkningar. Dessa frågor jämte behoven av statliga bidrag till åtgärder bör följas med intresse av regeringen, på vilken det ankommer att, om riksdagsbeslut fordras, framlägga förslag som möjliggör erforderliga insatser och åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av insatser för upplysning om tobakens skadeverkningar. () ()
mot · G7022258 · 1984-01-25 00:00:00 — Det nuvarande systemet med statliga investeringsbidrag till bestämda objekt genererar en inte obetydlig byråkrati. Det har bl. a. föranlett inrättandet av ett särskilt statligt organ - (). Nämnden har till uppgift att för statens del granska och godkänna förslag till byggnadsarbeten och anskaffande av utrustning vid kommunala undervisningssjukhus i de fall där statlig investeringsersättning kan utgå enligt avtal om läkarutbildning och forskning samt handha de uppgifter i övrigt som regeringen bestämmer. Från olika håll har kritik framförts mot NUU. () i föreslog i motion 1978/79:111 dess snara avveckling. konstaterade i sitt betänkande SoU 1978/79:39 att detta inte kunde ske innan det har klarlagts hur den statliga kontrollen på området skall vara organiserad efter avvecklingen. SOU 1981:29 kap. 3.5.5 ifrågasatte NUU:s funktion och ställning. Från högskolans sida har klagomål framförts över bristande insyn i förhandlingarna mellan NUU och sjukvårdshuvudmannen. Vi ifrågasätter om ej en betydande förenkling skulle kunna åstadkommas om investeringsbidraget ersattes med ett schablonmässigt beräknat belopp inom ramen för driftbidraget. I forskningsproposition 1981/82:106 har föredragande statsråd förståelse för att kritiken från högskoleenheterna mot NUU förs fram men konstaterar med anledning av den Gällande läkarutbildningsavtal skall enligt en överenskommelse tillämpas . I skrivelse till regeringen har statens förhandlingsnämnd anmält att parterna är överens om att ta upp frågan om det nuvarande systemet med investeringsersättning kan omvandlas till ett mer generellt utformat system och att utredningsarbetet härom skall drivas med sikte på en ändring . Vi motionärer anser att en sådan förändring skulle vara ett bidrag i avbyråkratiseringsprocessen, och eftersom har passerat utan att något mer generellt system har införts, vill vi framföra förslaget om NUU:s avveckling, genom att det särskilda investeringsbidraget slopas. Enligt vår uppfattning finns det goda skäl för detta. I vissa fall kan investeringsbidraget t. o. m. verka hämmande på investeringar på universitetsorterna. Mikrotroner har köpts i exempelvis och medan NUU fortfarande behandlar frågan om inköp. särskilda investeringsbidraget bör i stället ersättas med ett schablonmässigt belopp som fördelas inom ramen för läkarutbildningsavtalet (LUA). Eftersom är tillsynsmyndighet för undervisningssjukhusen kan vi inte se några svårigheter med ett sådant förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttalar sig för att () avvecklas och att medlen fördelas enligt de principer som anges i motionen. () BO ()
mot · G7022259 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2259 m. fl. Statlig ersättning för hjälp till adoption av utländska barn Adoption av barn från andra länder är en viktig fråga som i stort försvunnit från debattens forum. Frågan måste trots allt ha hög.prioritet av flera olika skäl: För att hjälpa alla de föräldrar som ej kan få barn. För att hjälpa de barn som fötts till ett liv i misär. sker adoption av barn till på en mängd olika sätt. De flesta sker dock fortfarande genom de organisationer som knutit kontakter med syskonorganisationer i andra länder. Detta innebär att all kontroll av var barnet kommer ifrån saknas. Detta innebär också att en ökad risk för människohandel finns. - 1984 är kostnaden för en adoption det stora problemet för de flesta intresserade. En adoption kostar ca . Utöver dessa kostnader medför det ytterligare pengar för att betala auktoriserade översättare, stämplar hos publicus m. m. Dessa höga kostnader innebär att möjligheten till adoption håller på att bli en fråga om vilken socialgrupp man tillhör, med andra ord pengarna styr vem som kan adoptera. Nästa problem som dyker upp är att de föräldrar som kan adoptera ett barn inte får möjlighet att skaffa ett syskon till sitt barn. kostade en adoption från via () ca . - 1984 - kostar samma adoption ca . Detta innebär en kostnadsökning med . Hade adoptionskostnaderna följt konsumentprisindex (KPI) skulle adoptionen kostat ca . Att begränsa kostnaderna för en adoption till ett basbelopp (.) anser vi därför vara rimligt. Med beaktande av de nu anförda argumenten om varför adoptioner bör få en kraftigt ökad ekonomisk hjälp kan ytterligare ett argument läggas, och det är att samhället ger ekonomiskt stöd för inseminationer till en kostnad av av kostnaden. 1. att hos regeringen hemställer att regeringen prövar möjligheten att införa ett system som möjliggör begränsning av kostnaderna för adoptivbarn, 2. att uttalar sig för att alla adoptioner skall ske via auktoriserade organisationer. () () () ()
mot · G7022261 · 1984-01-25 00:00:00 — och tredje vice talman av läkare i glaskroppskirurgi I finns ca 200 000 diabetiker. Flera tusen av dessa är synskadade på grund av blödningar i ögats glaskropp. Sådana synskador kan numera opereras genom vitrektomi, s. k. glaskroppskirurgi. reser många diabetiker till för att bli opererade. På ett fåtal platser i finns operationsutrustningar och tillgång till utbildade läkare som kan utföra ovannämnda operationer. tillsatte två utredare för att ge synpunkter på glaskroppskirurgins organisation, dimensionering och utbildningskonsekvenser. De upplysningar som hitintills har gått att få fram har inte gett något klart besked om att utbildning i någon form av reguljär karaktär har startats, vilket innebär att det för tillfället utbildas ett mindre antal läkare . Det bör påpekas att det är viktigt att tillräckligt antal läkare utbildas för att klara av den kö som väntar på operation. Utöver de redan synskadade beräknas nämligen tillkomma ytterligare 600 , som blir synskadade genom diabetes. I motsats till vad som redovisas om ögonvård i SOU 1978:2 anser vi inte att glaskroppskirurgin bör koncentreras till regionsjukhusen. Alla sjukvårdshuvudmän bör rekommenderas att anskaffa erforderlig operationsutrustning som i princip inte är så kostsam. Både av humanitära och samhällsekonomiska skäl är det nödvändigt att de synskadade diabetikerna ges möjlighet till en bättre tillvaro. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vidareutbildning av läkare i glaskroppskirurgi bör utbyggas och att dimensionering av utbildningen bör göras med hänsynstagande till de synpunkter som framförts i motionen. () ()
mot · G7022263 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84: 2263 Behovet av god kostrådgivning Kosten som behandlingsform vid sjukdomar har fått en alltmer framträdande roll. Detta beror dels på ökade kunskaper om sambandet mellan kost och hälsa, dels på förbättrade möjligheter att få bra kostrådgivning genom medverkan av dietist. Det var dock först som ansvariga inom sjukvården insåg nödvändigheten av dietisters medverkan i behandlingsteam för exempelvis diabetiker, njursjuka m. fl. Tyvärr råder inom vissa landsting fortfarande en negativ inställning till kostrådgivning och där man anser att en befattningshavare skall kunna klara ett mycket stort upptagningsområde. Det finns exempel på landsting, som har en dietist för ett invånarantal av 200000 personer. Mycket vanligt är att en dietist skall kunna betjäna ett sjukvårdsdistrikts 60000-80000 invånare med ett länsdelssjukhus för 600 patienter, dess kliniker och öppna mottagningar, ge kostråd till primärvårdens patienter samt undervisa personal och blivande vårdpersonal. En bra kostrådgivning baseras på sjukdomsbilden (uppgifter hämtas från patientens journal och remitterande läkare) samt en omsorgsfull utredning av patientens kostvanor och näringsintag. Hänsyn måste tas till patientens sociala och ekonomiska förhållanden. I allt förenligt med nya hälso- och sjukvårdslagen. Antalet dietisttjänster är endast 200 i , och detta innebär att väntetiderna blir långa och att patienterna ej får den kostrådgivning de är berättigade till. Detta får till följd att många patienter söker sin information hos mindre seriöst arbetande kostrådgivare utan högskoleutbildning, som då ej heller har tillgång till patientjournaler. Eftersom denna typ av rådgivning inte alltid bygger på vetenskaplig grund, kan det betyda att patientens möjligheter att behandlas och rehabiliteras försämras. Hälso- och sjukvårdens inriktning på förebyggande vård innebär en omfattande information om kost. Satsningar i TV får ses som punktinsatser. men det mesta måste ske på "hemmaplan och med hjälp av kunniga personer, som känner de lokala förhållandena. Här är dietisten självklar som kostrådgivare och informatör. Men med nuvarande antal dietister kan rådgivning och information ej ske på önskvärd nivå, kvalitativt och kvantitativt. Mot denna bakgrund bör planeringstal upprättas för dietister inom hälsoI 1983/84. Nr 2263 -2266 1983/84:2263 2 Hänsyn bör tas till såväl invånarantal som ett områdes geografiska storlek. Dessutom bör extra resurser tillskapas så att varje landsting kan erbjuda sina invånare en kostrådgivning, som handhas av dietister med erforderlig adekvat utbildning och det allmänt sker en långsiktig planering av utbildningsbehov och tjänster för dietister. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av upprättandet av planeringstal för dietister inom hälso- och sjukvården samt att resurser skapas för en god kostrådgivning.
mot · G7022264 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84: 2264 Riksradion och lokalradion har en dubbelorganisation ute i landet som är helt onödig. Det gäller teknik, lokaler, pengar och personal. En undersökning internt inom lokalradion har jämfört riksradiodistriktens och lokalradions produktion och kostnader. Riksradions åtta mindre distrikt producerar till en kostnad av . Lokalradiostationen producerar till en genomsnittlig kostnad av . Resultatet är slående och visar lokalradions mer rationella produktion. Det finns således stora rationaliseringsvinster att hämta om riksradions distriktsorganisation slogs ihop med lokalradion. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riksradions distriktsorganisation. () () Nr 2263 -2266
mot · G7022265 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2265 Byggande av en TV 2-sändare i , landets sjätte regionala nyhetsprogram i , startade sina sändningar . omfattar de tre Smålandslänen. För ca 10000 invånare i den nordöstra delen av blev starten av de regionala TV-nyheterna en besvikelse. De kan nämligen inte se . Det är invånarna bosatta på den östra sidan av , från och i norr och ned till Huskvarnaområdet, som inte kan se sändningarna. I stället får de se de regionala nyheterna för , dvs. Ett område som man på den östra sidan av har mycket litet kontakt med. Orsaken till detta förhållande är att distributionsnät för TV 2-signaler inte överensstämmer med distriktsindelningen för de regionala TV-sändningarna. TV 2-sändarna i som distribuerar når inte fram till området på östra sidan av , utan de är hänvisade till att ta emot signalerna från sändaren i . Från sida har man sagt att man i avtalet med staten inte har förbundit sig att placera utsändningarna av regionala program rätt i förhållande till distriktsindelningen. Problemet löses enklast genom byggandet av en kompletterande TV 2sändare med placering på lämplig plats i området. Det är viktigt att denna fråga löses eftersom en stor grupp människor går miste om nyheter och samhällsinformation från den egna regionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar om byggandet av en mindre TV 2-sändare med placering på lämplig plats i nordöstra delen av .
mot · G7022269 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84: 2269 En följd av centralisering och administrativa rationaliseringskrav är att många ortnamn riskerar att försvinna - namn som har en kulturhistorisk bakgrund, är väl förknippade med det aktuella området och bygden och som för bygdens invånare omfattas med en självklar hembygdskänsla. 1969 beslutade omorganisation med bortrationalisering av ortnamn som postadresser är ett exempel som belyser ovanstående och som i flera fall fått olyckliga och negativa följdverkningar. Situationen kan exemplifieras med följande beskrivning: i kommun i län har tre relativt stora tätorter, , och . Två av dessa, och , är belägna väster om E 66. vid kusten öster om E 66. Antal invånare 1981 var i I 624, i I 329 och i personer. 1 orterna finns ett flertal såväl större som mindre industrier, liera småföretag och serviceanläggningar. beslut att ge dessa tre skilda tätorter gemensam postadress har väckt berättigad irritation. Bortrationaliseringen av ortnamnen och som postadresser har bl. a. medfört problem beträffande godstransporter, onödiga och irriterande felsändningar och felkörningar, leveransförseningar med påföljande produktionsbortfall och bland befolkningen en naturlig allmän olustkänsla över alt ha en felaktigt redovisad hemoi tsadress. Enskilda företagare har tillskrivit postverket. Bygdens samhällsföreningar har i gemensam besvärsskrivelse begärt att få tillbaka ortnamnen som postadresser. stödjer i särskilt beslut denna begäran. hänvisar vid skilda tillfällen till pågående ortnamnsutredning. Det måste ur flera synpunkter, som ovanstående exempel antyder, vara felaktigt att affärsverk och myndigheter av administrativa skäl ges möjlighet att medverka till en bortrationalisering av väl kända och sen tillbaka bevarade ortnamn. Namn som såväl ur geografisk som ur kulturhistorisk synpunkt finns stor anledning att vårda, bevara och föra vidare. Ovan redovisade exempel visar på några av de negativa och oönskade följder som centralisering och administrativ rationalisering kan medföra, då beslutade åtgärder står i uppenbar strid med den lokala befolkningens synpunkter och önskemål, och då beslut fattas utan hänsyn till andra I 1983184. värden än dem som ur rationell och administrativ synpunkt anses berättigade. bör därför enligt min mening hos regeringen begiira att vad ovan anförts beaktas vid kommande proposition i ärendet samt hos regeringen begära förslag till åtgärder som garanterar en lokal, beslutanderätt beträffande affärsverks och myndigheters benämning av orter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder som garanterar en lokal beslutanderätt beträffande affärsverks och myndigheters benämning av orter.
mot · G7022270 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2270 Verksamheten vid Svensk arkivinformation i I har en registreringsbas verkat med landsarkivet i som huvudman. Basen finansieras med arbetsmarknadspolitiska medel. För en tilltänkt utveckling av basen har avsatt vissa medel. Utifrån den i bedrivna verksamheten och behovet inom landsarkivet i samt efter samråd med och genomförde /82 en utredning med syfte att klarlägga möjligheterna att etablera en arkivserviceverksamhet i . Utredningen resulterade i ett förslag om SVAR - Svensk arkivinformation. Genom SVAR kan biblioteken och landsarkiven avlastas den resurskrävande servicen gentemot allmänheten, som får tillgång till en samlad och snabbare service. En utbyggnad enligt intentionerna skapar 20-30 nya arbetstillfällen i . /83 drivs enheten i med speciellt anvisade statsmedel. har finansierat inventarieanskaffning samt ledning av verksamheten. har hos regeringen hemställt om att verksamheten permanentas och finansieras via statsbudgeten över ordinarie anslag. I årets statsverksproposition redovisas en omorganisation och permanentning av SVAR. Den innebär emellertid att verksamheten måste reduceras. Det är olyckligt. bör därför hos regeringen hemställa att SVAR från befintliga anslag tillförsäkras medel som möjliggör verksamhet av nuvarande omfattning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande SVAR i .
mot · G7022271 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2271 och till centerrörelsens arkiv utgår ett arkivstöd till . De fackliga och politiska organisationer som hör till denna kan dår förvara allt del värdefulla material från dessa rörelsers arbete som inte får gå förlorat för framtiden. Arkivet står också för rådgivningsverksamhet och uppsökande verksamhet på området. Det är allmänt omvittnat att ett värdefullt arbete utförs som är till gagn för de organisationer som utnyttjar arkivet, men det är också till allmän nytta att arkivalierna tas till vara. Det är enligt vår mening angeläget att även övriga politiska rörelser kan bygga upp en lika god arkivverksamhet. Detta kan delvis åstadkommas genom samarbete med . Det är dock angeläget att organisationerna själva eller grupper av organisationer kan utforma hela eller delar av sin arkivverksamhet efter sina egna förutsättningar och traditioner. Det gäller inte minst de informativa och uppsökande delarna av verksamheten där rörelseprofilen kan spela en viss roll. pågår arbetet med att bygga upp ett centerrörelsens arkiv. Särskilt har stort intresse för denna verksamhet kunnat iakttas inom berörda organisationer, bl. a. som en följd av det studiearbete kring materialet Från bonderörelse till centerrörelse" som bedrivits. Enligt vår mening är det en allmän angelägenhet att arkivmaterial från centerrörelsen kan tas till vara på ett adekvat sätt. Denna bedömning gör vi för övrigt när det gäller samtliga riksdagspartier. Det är därför också rimligt att ett statligt stöd kan utgå till verksamheten. Vi föreslår därför att . anslås till detta arkiv. Med hänvisning till det anförda hemställs att till centerrörelsens arkiv anslår . () ()
mot · G7022272 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84: 2272 Bidraget till vissa centrumbildningar på kulturområdet I budgetpropositionen föreslås (bilaga 10. s. 288 (T.) enligt sammanställningen att bidraget till Centrumbildningar räknas upp med 9?000 kr. hade emellertid begärt att Teatercentrum, Författarcentrum och Konstnärscentrum får en uppräkning av sina anslag med . vardera samt att och anslag räknas upp med . Enligt vår mening är det angeläget att stödja dessa centrumbildningar. Det är därför rimligt att medel kan utgå i enlighet med vad rådet föreslår. Detta kan ske genom att anslagsposten Till disposition minskas i motsvarande mån. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att medel till centrumbildningarna skall utgå på sätt som anges i motionen. () ()