mot · G7022605 · 1984-03-20 00:00:00 — och (prop. 1983/84:107) Simulering i samband med tekniskt konstruktionsarbete ökar i användning alltmer. Detta har möjliggjorts av datorteknikens snabba utveckling. Vissa konstruktioner är nästan omöjliga att göra utan tillgång till simuleringsmöjligheter. Problemet är naturligtvis av kostnadsskäl särskilt påtagligt vid mindre och medelstora företag. VLSl-konstruktionen är ett sådant exempel. Att beräkna en DC-motors läge och hastighet som funktion av inspänningen och tiden är ett exempel på simulering av ett dynamiskt system. Inom reglerteknik använder man sig av simulering för att bl. a. pröva olika reglerstrategier. En viktig aspekt är att man vid simulering kan använda matematiska modeller som gör det lätt att se viktiga principiella samband. Dessa är däremot oftast svåra att se när verkligheten studeras. Precis som i fallet med reglerteknik är det naturligt att man vid digital konstruktion utnyttjar simulering för att testa idéer och lösningar. Här är det dock en mångfald av olika typer av simuleringar som görs. Alltifrån att testa programvaran till en konstruktion till att beräkna en transistors karakteristik. kan man inte säga att simulering som verktyg eller ens som begrepp används av konstruktörer i någon större omfattning. Med den utveckling som är mot datorstödd ingenjörskonst (CAE, Computer aided ) kommer förutsättningarna att förbättras att utnyttja simulering som verktyg Vid högskolan i har ett utvecklingsarbete startats på detta område. Forskningen sker i nära samverkan med . Insatserna har fått karaktären av förstudie. Flera företag i med omnejd har redan visat intresse för att få möjligheter att simulera dynamiska system. Deras behov är dock , och därför undersöks möjligheten att i ett initialskede använda sig av SIMNON, som är ett program utvecklat av i . En hjälp till företagen nu kan ge inspiration till forsknings- och utvecklingsarbetet vid högskolan i . SIMNON utvecklades , vilket framför allt präglar man-maskinkommunikationen. Den snabba utvecklingen av grafiska terminaler och grafisk programvara samt en förändrad syn på hur man ger kommandon till en dator gör att vi med säkerhet står inför ett generationsskifte vad det gäller simuleringsspråk. I satsar ITM () på forskning kring simuleringsspråk. ITM har tagit initiativ för att samla intresserade från högskolor i landet och ITM:s medlemsföretag till en projektgrupp som skall arbeta med frågor om simulering av dynamiska system. är representerad i detta arbete. Flera skäl talar alltså för att högskolan i ägnas uppmärksamhet när det gäller detta viktiga forskningsfält som simulering utgör. Inriktningen på att stödja mindre och medelstora företag är som modell speciellt angelägen. De organisatoriska förutsättningarna synes dessutom särskilt goda genom det nu 1984 färdigbildade Teknikcentrum i . Teknikcentrum i är en stiftelse. Stiftelsen skall vara huvudman för ett centrum för teknisk utbildnings- och forskningsverksamhet med inriktning på i första hand informationsteknologi. Centrets arbetsområde skall vara av rikstäckande karaktär. Efter en treårig försöksperiod skall denna inriktning vidgas och förändras. Det första verksamhetsåret skall präglas av uppbyggnaden av organisation och verksamhet. Därvid skall bl. seminarier/konferenser ordnas om informationsteknologi, närmare utredas hur centret kan uppfylla utbildningsbehov inom arbetsmarknadsutbildningen och vuxenutbildningen, utbildningsverksamhet startas för de redovisade behoven, uppdrag initieras och formuleras för utveckling av kurser vid centret, utvecklingsuppdrag i tillämpad ADB-teknik förmedlas, forskningsprojekt inom ramen för informationsteknologin etableras. Under andra och tredje året skall arbetet och insatserna koncentreras på utbildnings- och forskningsverksamheten. Teknikcentrum i förutsätter en nära samverkan med högskolan i . I detta fall synes det välmotiverat att Teknikcentrum tilldelas medel för det nystartade simuleringsprojektet vid högskolan i . Projektet kan på detta sätt ges en praktisk och tillämpad inriktning. Det bör påminnas om att datoranvändning vid småföretag är av speciell karaktär och kräver särskild uppmärksamhet. Kostnadsaspekterna är påtagliga och systemlösningarna därför annorlunda. En administrativ samordning av resurserna är nödvändig. Projektet är alltså till sin karaktär ett utvecklingsprojekt för den mindre och medelstora industrin. I en första fas gäller det att samla information om simuleringsspråk och att därefter undersöka möjligheten till man -maskinkommunikation. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att Teknikcentrum i , ur anslaget till för småföretagsutveckling, anvisas . för ovan redovisade projekt för dynamisk simulering för mindre och medelstora företag.