ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021043 · 1984-01-23 00:00:00 — En jämställdhetsombudsman för handikappade på arbetsmarknaden Inom ett område i samhället är fortfarande fördomarna stora, och diskriminering förekommer alltsomoftast, nämligen på arbetsmarknaden. Trots lagen om anställningsskydd och anställningsfrämjande åtgärder behandlas de handikappade inte jämlikt. Människor med funktionshinder, även om det inte ens utgör ett arbetshandikapp, missgynnas och diskrimineras på arbetsmarknaden. Denna ojämlikhet kan inte accepteras. Det är ett rättvisekrav att jämställdhet skall råda mellan dem med och utan handikapp. En särskild ombudsman föreslås därför tillsättas med uppgift att verka för jämställdhet mellan dem med och utan funktionshinder i arbetslivet. Denna ombudsman skall bevaka att de lagar och föreskrifter som reglerar de handikappades situation på arbetsmarknaden efterföljs. Uppgiften som jämställdhetsombudsman för handikappade i arbetslivet skall vara förenad med möjligheter att vidta sanktioner där lagar och föreskrifter inte följs samt där diskriminering till följd av handikapp skett. En jämO för handikappade skulle genom sin skyldighet att påverka denna jämställdhet för handikappade på arbetsmarknaden påskynda utvecklingen mot ett samhälle med mindre fördomar och negativa attityder mot handikappade. Med stöd av ovanstående hemställs att hemställer att regeringen låter utreda frågan om jämställdhetsombudsman för handikappade på arbetsmarknaden.
mot · G7021045 · 1984-01-18 00:00:00 — Motion 1983/84:1045 m. fl. Tilldelningen av medel för regionala utvecklingsinsatser i har /84 tilldelats 18 milj. kr. under anslaget Regionala utvecklingsinsatser. Medlen används dels för utlokaliserings- och investeringsbidrag till industriföretag (9 miljoner), dels till bidrag inom ramen för glesbygdsstöd (8 miljoner), och dels till projekt- och initiativverksamhet (ca 2,6 miljoner). Medlen är mycket värdefulla i det regionalpolitiska arbetet. Genom att de finns på länsplanet kan beslut tas snabbt i relativt enkla och obyråkratiska former. Efterfrågan är därför mycket stor både från industriföretagen och de olika former av glesbygdsverksamheter som kan få glesbygdsstöd. Det finns också påtagliga fördelar med att decentralisera stödmedlen. Handläggningen av stödärendena går väsentligt snabbare. tvingas också hushålla med medlen så att de räcker till så många projekt som möjligt. Så har också skett vilket framgår av följande tabell. Bidragsmedlens fördelning i /83. Siffrorna visar att det med relativt små statliga medel har varit möjligt att få fram betydande investeringar och många arbetstillfällen till låg kostnad. Som jämförelse kan nämnas att det maximala stödet per arbetstillfälle i stödområde C enligt författningen ligger på . Regionalt har man lyckats få arbetstillfällen för ca . På glesbygdsstödet är kostnaden ännu lägre. I de ärenden som avgjordes på central nivå av AMS eller regeringen låg genomsnittskostnaden på . 1983/84:1045 14 Anspråken på medlen är stora, vilket framgår av följande tabell: När det gäller lokaliseringsstödet finns dessutom ett antal ärenden på väg varav åtminstone tre ger betydande sysselsättningstillskott. För dessa ligger bidragsanspråken var för sig på ca 1 miljon. I praktiken är således de medel som finns för hela perioden fram till intecknade redan nu trots att halva tidsperioden återstår. Situationen var ungefär densamma föregående år. Bristen på medel leder till att projekt inte blir av eller att de måste skjutas till dess att länet får nya medel. Det är ytterst otillfredsställande eftersom länet såväl behöver de tillskott av arbetstillfällen som kan skapas genom lokaliseringsstödet som glesbygdsstödet. Även vid en jämförelse med andra län med samma typ av problem är tilldelning låg. Tilldelning /84 18 miljoner 23 miljoner 25 miljoner 26,4 miljoner 40 miljoner 40 miljoner 51 miljoner Jämförbara län som , och har således en väsentligt större tilldelning än . Det är mot den ovan angivna bakgrunden angeläget att den totala ramen för länen höjs. Det bör lämpligen kunna ske genom en omfördelning av de medel som centralt (SIND och regeringen) disponeras för samma ändamål. Huvuddelen av besluten fattas numera av länen. bör tilldelas minst 30 miljoner på anslaget Regionala utvecklingsinsatser för /85. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tilldelningen av medel för regionala utvecklingsinsatser. AXEL () ()
mot · G7021046 · 1984-01-20 00:00:00 — Statstjänstemans lön vid tjänstledighet för offentligt uppdrag Statstjänstemän som har tjänstledighet för uppdrag som ledamöter av får enligt gällande avtal uppbära viss del av sin lön för tid då de är tjänstlediga för att fullgöra sitt uppdrag. Avtalet om viss lön vid tjänstledighet för offentligt uppdrag gjordes i då arvodena för förtroendeuppdrag var förhållandevis låga, däribland för ledamotskap i . Man ville genom ett sådant avtal göra det ekonomiskt lättare för tjänstemän att åta sig offentliga uppdrag. Enligt beslut till lag (1983:000) om ändring av ersättningsstadgan (1971:1197) för ledamöter skall arvode utgå med ett belopp som motsvarar den genomsnittliga lönen för byråchefer och vissa andra befattningshavare i statlig tjänst. Det beslöts vidare att arvode beräknat efter denna norm skall utgå för och inte som förut för enbart tio, eftersom man numera betraktar uppdraget som riksdagsledamot som ett helårsarbete. Den löneförmån som riksdagsledamöter med statlig anställning har motsvaras inte av någon direkt arbetsprestation av den anställde. Såväl förvaltningsstyrelse som har i samband med behandling av förslaget till revidering av riksdagsledamöternas arvoden uttalat att man bör ta upp innehållet i de statliga löneavtalen till ny bedömning. Frågan tillhör det område över vilket parterna på arbetsmarknaden råder, och den får sålunda aktualiseras i förhandlingssammanhang. Flera riksdagsledamöter har förut i motioner tagit upp den här frågan. Enligt min mening finns det efter den senaste lönerevideringen allt starkare skäl för att uttala som sin mening att dubbla löner till riksdagsledamöter med statlig anställning ej bör utgå. Rätten till tjänstledighet liksom rätten att vid eventuellt återinträde i tjänsten tillgodoräkna sig ålderstillägg bör kvarstå, eftersom ingen anställningstrygghet kan erbjudas riksdagsledamöter. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att statstjänstemän vid tjänstledighet för offentligt uppdrag som ledamot av bör vidkännas C-avdrag. minab/gotab 1984 77679
mot · G7021049 · 1984-01-23 00:00:00 — I stället bör man ställa krav på särskilt de större företag, som gör vinster på omfördelningen i ekonomin, att de garanterar anställning för ett antal arbetslösa ungdomar, i proportion till den egna arbetsstyrkan - s. k. ungdomsgaranti. Med en ny inriktning blir arbetsmarknadspolitiken inte en förvaringsram för arbetslösa, där samhället tar över kostnaden för privatkapitalets utslagning och ansvarar för kontrollen av de arbetslösa. Den blir i stället ett led i kampen för att avskaffa arbetslöshet och undersysselsättning som samhälleligt fenomen. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslås 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag till en långsiktig förnyelse av industrin och industriarbetet enligt de riktlinjer som anförs i motionen, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag till ett program för utbyggnad av den offentliga sektorn enligt de riktlinjer som anförs i motionen, 3. att beslutar att uttala att en förkortning av arbetsdagen bör genomföras före utgången av , 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs i fråga om arbetsmarknadspolitikens innehåll och inriktning, 5. att beslutar att hos regeringen begära förslag om arbete och utbildning för ungdom enligt vad i motionen anförs, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om att rekryteringsplatser bör upphöra och att hos regeringen begära förslag om s. k. ungdomsgaranti enligt vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1984 77636
mot · G7021050 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Ökad vuxenutbildning inom det tekniska området Många inom arbetslivet har bakom sig en kortvarig skolgång. De som en gång lämnat skolan brukar vanligtvis ej heller senare i livet ta del av samhällets utbildningsresurser. Det finns klara samband mellan skolbakgrund och arbetslöshet, föreningsaktivitet, politikerpåverkan m. m. Kort sagt: En dålig skolutbildning ger sämre möjligheter att ta till vara de rättigheter man har, det ger sämre möjligheter att påverka samhällsutvecklingen och ovanpå allt ökad arbetslöshet. Det är därför ur demokratisk synvinkel mycket viktigt att alla med kort skolgång får möjligheter att komplettera sin bristfälliga utbildning. Ökad vuxenutbildning är också motiverad utifrån den snabba tekniska utvecklingen. Kunskap om den nya tekniken måste ges till så många som möjligt. Denna kunskap skall inte få bli ett privilegium för några få tekniker och ingenjörer. Detta är viktigt inte minst ur demokratisk synvinkel. Den som har kunskap om den nya tekniken är också den som har den största möjligheten att påverka hur tekniken skall användas och utformas. Vpk föreslår därför att alla som har mindre än skolgång får rätt till vuxenutbildning. Utbildningen skall innehålla allmän utbildning, utbildning om data och teknik samt facklig partsutbildning kring den nya tekniken. För att denna reform skall få ett verkligt innehåll för arbetare och låginkomsttagare måste full lönekompensation utgå. Genom ett rullande utbildningsprogram skall alla med mindre än skolgång få rätt till vuxenutbildning. Ersättare för dem som går till denna vuxenutbildning skall i första hand vara ungdomar . Genom anställning blir då också ungdomar berättigade till A-kassa. Att gå in som ersättare för vuxenstuderande skapar heller inga konstgjorda jobb som konkurrerar ut ordinarie arbetskraft. Lönekostnaderna till vuxenstuderande och ersättare bör fördelas jämnt mellan företagen, annars finns risk att många företag blir ovilliga att anställa arbetskraft med kort skolgång Vuxenutbildningen i denna form bör påbörjas . Den bör stegvis byggas ut och målsättningen bör vara att ge var och en som önskar det möjlighet att gå igenom den skisserade utbildningen. Kostnaderna för en sådan här satsning med vuxenutbildning och ersättare för dessa, kommer att bli avsevärt mindre än vad andra åtgärder för utbildning och arbetsmarknadspolitiska satsningar skulle bli. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om vuxenutbildning och ett system för ersättare för dessa i arbetslivet, i enlighet med vad i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7021052 · 1984-01-20 00:00:00 — Av ca 800000 hörselhandikappade i är omkring 200000 beroende av hörapparat. I alla typer av samlingslokaler är hörapparatbäraren beroende av teleslinga för att få bästa möjliga ljudåtergivning. Genom 42 a och 48 a §§ i Byggnadsstadgan, om tillgänglighet för handikappade, samt föreskrift 75:11 i Svensk Byggnorm, om teleslingor, regleras kravet på att samlingslokaler skall vara utrustade med teleslingor. Bestämmelserna samt vidgad möjlighet till bidrag genom stödet till allmänna samlingslokaler har medfört en ökning av antalet installerade teleslingor. Kvaliteten på installationerna har emellertid visat sig synnerligen bristfällig. Undersökningar i (1978) och (1982) visar att nästan samtliga installationer uppvisar brister som gör dem mer eller mindre oanvändbara. Situationen måste anses som allvarlig i betraktande av de hörselhandikappades rätt och skyldighet till delaktighet i det samhällsliv som formas i våra offentliga lokaler. Den ekonomiska konsekvensen är att stora summor investeras till ingen nytta via bl. a. samlingslokalstödet. Bindande föreskrifter för teleslingeinstallationer måste utfärdas. Nuvarande rekommendation (SBN 75:713 K) bör kompletteras med anvisningar om mätmetoder och störnivåer och därefter införas som föreskrift i SBN. Föreskriften bör formuleras av i samarbete med , . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att föreskrifter för installation av teleslinga i samlingslokal införs i Svensk Byggnorm.
mot · G7021057 · 1984-01-23 00:00:00 — Ammeråns överledning till Gesunden () finns med sorn ett av projekten i vattenkraftberedningens betänkande, SOU 1983:49. Dock anförs där bl. a. följande förtydligande om projektet (s. 88): Förutsättningarna för att Ammeråns överledning ingår i beredningens förslag är följande: - Att inga andra alternativ, dvs. utan överledningen, finns för att få till stånd om- och tillbyggnader av stationerna . Sedan betänkandet publicerades har en sådan förskjutning av ägarintressena i projektet skett att fr. o. m. av Krångede ägs av de kommunägda företagen , samt . Därigenom har förutsättningarna radikalt förbättrats för att genomföra de ovannämnda effektiviseringarna utan att behöva överleda Ammerån. Det bör nu vara möjligt att med de kommunägda majoritetsintressena på politisk väg få till stånd en överenskommelse, som leder till att Krångede, med hänsyn till de starka bevarandeintressena som är knutna till nedre delen av Ammerån, avstår från att kräva dess överledning som en förutsättning för att genomföra effektiviseringar på sträckan i . Det ställer sig därför naturligt att - i konsekvens med de överväganden som gjordes av en bred politisk majoritet i vattenkraftberedningen - redan nu uttalar att Ammeråns överledning inte bör genomföras. De stora natur- och miljövärden, som skulle gå till spillo vid en överledning av Ammerån, skulle därmed kunna räddas och långsiktiga bevarandeintressen få väga tyngre än kortsiktiga exploateringsintressen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Ammeråns överledning ej bör komma till stånd. (vpk) (vpk) minab/gotab 1984 77638
mot · G7021058 · 1984-01-20 00:00:00 — 1983/84 1058-1063 Motion 1983/84:1058 m. fl. Bostadsbidraget till hushåll utan barn saknar praktisk betydelse. Bidraget till dessa hushåll avtrappas vid så låg inkomst att det alltmer förlorar i betydelse. Det reella värdet av bidraget har mer än halverats sedan det infördes . Bidraget är en administrativ belastning. Vi föreslår att bostadsbidraget till hushåll utan barn avvecklas fr. o.m. Därvid uppnås en besparing på anslaget till bostadsbidrag på 20 milj. kr. Med hänvisning till det ovan framförda hemställs att beslutar om en avveckling av bostadsbidraget till hushåll utan barn fr.o.m. /85. () () () () ()
mot · G7021060 · 1984-01-23 00:00:00 — Den föreslagna reduceringen av antalet kronofogdedistrikt () har i skrivelse till regeringen () föreslagit att antalet kronofogdedistrikt skall minskas från nuvarande 81 till 45 samt att 62 stationeringar utanför centralort skall dras in. I motion 1983/84:1061 (m. fl. c) behandlas motiv och bakgrund till förslaget, remissinstansernas ställningstagande, några allmänna synpunkter på exekutionsväsendets organisationsstruktur samt de negativa konsekvenser som vi anser RSV:s förslag kommer att medföra. Vi ber således att få hänvisa till nämnda motion i dessa delar. hör till de distrikt som kommer att drabbas av indragning. Vi vill här anföra de negativa konsekvenser ett genomförande av RSV:s förslag kommer att medföra inom Landskronadistriktet. kronofogdedistrikt består av och kommuner. Distriktets gränser sammanfaller med polis-, åklagar- och fögderidistrikt samt domsaga. Trots den ökade arbetsbördan fungerar kronofogdemyndigheten mycket tillfredsställande. Några problem med att få stöd från resursmyndigheterna föreligger inte. Det bör också nämnas, att på egen hand har försålt och även har kapacitet att utan stöd försälja fastigheter. Landskronadistriktet är tänkt att dras in till . Kvar i skall bli ett lokalkontor med ett mycket ringa antal anställda. Den friställda personalen, bland dem båda kronofogdarna - ledningsfunktionen, beslutsfattarna - skall således bort. När det gäller det nya sammanslagna stordistriktet i minskas kronofogde- och handläggande personal med okänt antal tjänster. Detta sker i ett läge, då indrivningsverksamheten behöver aktiveras ytterligare, i synnerhet gentemot företag. anser en sådan personalminskning oförsvarlig och avstyrker förslaget. har att bevaka ett mycket stort antal konkursmål och tvistemål med många inställelser vid domstolsförhandlingar och sammanträden. Skulle inlemmas med , blir följden ett ineffektivt resande för den högst utbildade och betalda personalen. Kronofogdarnas möjligheter att arbeta med den direkta indrivningen blir därför lidande. Ytterligare förluster utöver redan nämnda tillkommer därför. har förlorat sitt skeppsvarv, varvid ca 3200 arbetstillfällen försvann. Landskronaregionen är f. n. och har varit synnerligen ansträngd. Jämfört med landets övriga kommuner har en hög andel sysselsatta inom tillverkningsindustrin men likväl en låg andel industritjänstemän liksom över huvud taget en låg andel sysselsatta inom servicenäringarna. En ytterligare minskning enligt RSV:s förslag skulle komma att förstärka denna obalans. Regeringen har - efter att ha dragit förslaget ur årets budgetproposition - i propositionsförteckningen för våren trots allt aviserat en proposition till . Vi anser emellertid - i likhet med det helt övervägande antalet remissinstanser och dem underställda remissorgan - att en proposition inte bör läggas på ett så ofullständigt och till sina konsekvenser så negativt verkande förslag som RSV:s förslag utgör. Mot bakgrund av vad vi här anfört hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att av föreslagen förändring för inte genomförs.
mot · G7021066 · 1984-01-20 00:00:00 — Förste vice talman m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1065 hemställs 1.att beslutar återinföra aktiefondsparandet, 2. att upphäver vinstdelningsskatten års taxering. () () () ()
mot · G7021068 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1067 föreslås att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna för en förbättrad arbetsrehabilitering för människor med psykiska handikapp. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) MARGÖ (vpk)
mot · G7021070 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1070 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1069 föreslås att hos regeringen begär förslag innebärande att försäkringsinstanserna ges resurser och direktiv att skyndsamt behandla arbetsskadeanmälningarna så att beslut normalt kan fattas från anmälningsdagen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7021071 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Arbetsmedicinsk högskoleutbildning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1069 föreslås 1. att hos regeringen begär förslag innebärande att arbetsmedicinska och arbetsmiljötekniska universitetsinstitutioner inrättas vid samtliga medicinska resp. tekniska fakulteter, 2. att hos regeringen begär förslag innebärande att en arbetsmedicinsk grundkurs omfattande minst införs i läkarutbildningen och att arbetsmiljölära införs som obligatorisk kurs i civilingenjörsutbildningen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7021072 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Förhandsprövning av nya kemikalier Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1069 föreslås att hos regeringen begär förslag innebärande att förhandsprövning av nya kemikalier som skall produceras i större omfattning införs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7021073 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Åtgärder mot hälsorisker i nybyggda hus Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1069 föreslås att hos regeringen begär förslag innebärande att åtgärder mot byggfusk och hälsorisker i felbyggda hus uppmärksammas i arbetet med Byggnorm 85. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1984 77637
mot · G7021075 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1075 m. fl. Vissa forsknings- och utbildningsinsatser i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1074 om åtgärder för att stimulera näringslivet i hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om särskilda utbildningsinsatser inom bl. a. Verkstadstekniska, datatekniska, mikroelektriska och livsmedelstekniska områden. HANS () i P. O. () () () () () ()
mot · G7021076 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1076 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1074 om åtgärder för att stimulera näringslivet i hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av insatser på det arbetsmarknadspolitiska området i vad avser arbetsmarknadsresurser, AMU- och AMI-insatser samt en uppräkning av det regionalpolitiska stödet till de båda . HANS () i P. O. () () () () ()
mot · G7021077 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:1077 m. fl. Åtgärder för att minska sårbarheten vid elavbrott Det stora strömavbrottet och därefter följande mindre omfattande avbrott i strömleveranserna blev nyttiga tankeställare för många. En fullständig trygghet mot avbrott går troligen inte att skapa ens i fredstid. I orostider uppkommer självfallet nya problem. Många sjukhus m. m. har som reserv tillgång till egen strömförsörjning, åtminstone för de viktigaste funktionerna. Säkert finns det anledning att i flera fall än nu hålla en sådan reserv för högviktiga samhällsfunktioner. Beredskapsaspekter i vid bemärkelse måste vägas mot rent fredsekonomiska synpunkter. Det kan bli nödvändigt att staten uppmuntrar anskaffning av reservkraftverk inom vissa delar av näringslivet - särskilt inom jordbruket, där s. k. jordbruksblock kan arrangera ett samägande av reservkraftverk. Även kommuner torde vara i behov av denna beredskap. I första hand bör nu en snabb översyn göras i syfte att kartlägga behoven av reservkraftverk inom jordbruksblock, företag och kommuner. För att säkert och snabbt kunna utnyttja en bättre tillgång på rörliga elkraftsaggregat bör övervägas att i byggnadsnormerna för bensinstationer, butiker, lagerlokaler, djurstallar m. m. införa en bestämmelse om inkopplingsanordningar för elkraftsaggregat. Med hänvisning till det anförda hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av en snabb översyn av behoven av reservkraftverk. () () * Se även motion 1983/84:1078.
mot · G7021078 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:1078 m. fl. Bestämmelser i byggnormerna om inkopplingsanordningar för elkraftsaggregat Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:1077 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övervägande om tillägg i byggnadsnormerna i syfte att minska sårbarheten vid elavbrott. () ()
mot · G7021080 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1080 m. fl. Villkoren för bankernas kreditgivning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1079 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om större frihet för bankerna i fråga om t. ex. räntesättning och amorteringstider, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om offentlig upphandling på affärsmässiga grunder, översyn av momsreglerna samt rättvisande kalkylsystem för jämförelse mellan egenregi och entreprenad, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om korta och målinriktade kampanjer mot krångliga bestämmelser. () () () ()
mot · G7021081 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1081 m. fl. Vissa lättnader i förmögenhetsbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1079 hemställs att beslutar avskaffa förmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet i de mindre och medelstora företagen. () () () ()
mot · G7021082 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1082 m. fl. En särskild bolagsform för mindre företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1079 hemställs att hos regeringen begär förslag till särskild bolagsform för de mindre och medelstora företagen. () () () ()
mot · G7021083 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1079 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om främjande av turistnäringen. () () () ()
mot · G7021084 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1079 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av lärlingsutbildningen. () () () ()