mot · G7022378 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Lagstiftning mot multinationella företag De transnationella (multinationella) företagen eller internationella koncernerna har under den senaste ekonomiska krisen ytterligare stärkt sin maktställning. De dominerar alltmera den kapitalistiska världsmarknaden. För del kommer detta till konkret uttryck i två fenomen som står i direkt sammanhang: De svenskägda transnationella företagen har kraftigt ökat sina investeringar i andra länder. En allt större del av deras industriella verksamhet, forskning och försäljning förläggs utanför gränser. ökar också det utländska inflytandet i det svenska näringslivet. Stora utländska transnationella företag stärker sin marknadsställning. Nya utländska uppköp görs av svenska företag. De utländska köpen av aktier i svenska aktiebolag ökar kraftigt. Denna internationalisering betraktas ibland som en nödvändig process. Det är då viktigt att komma ihåg att internationaliseringen av det ekonomiska livet i sin konkreta gestalt framför allt är de stora transnationella eller multinationella företagens växande maktställning. Dessa företagsjättar svarar i allt väsentligt för direktinvesteringarna i utlandet och därmed för det utländska ägandet av företag och naturtillgångar. I andra motioner till årets för kommunisterna fram krav om dels åtgärder för att begränsa de svenska direktinvesteringarna i utlandet, dels åtgärder för att motverka utländska uppköp av aktier i svenska företag. I denna motion tas frågan upp om lagstiftning gällande etablering och verksamhet av transnationella företag i . Förslag i denna fråga har redan tidigare ställts av kommunisterna (motion 1979/80:1789). De däri framförda skälen för en lagstiftning framträder nu med ökad styrka. De transnationella företagen har stärkt sitt inflytande och har ännu större möjligheter att påverka och styra utvecklingen. De ekonomiska och politiska besluten flyttas alltmer upp på en övernationell nivå under de transnationella företagens ledning och kontroll. I motion hänvisades till s. k. uppförandekod för transnationella företag. Dessa uppföranderegler borde kunna läggas till grund för lagstiftning. Vissa skärpningar måste emellertid göras av reglerna, och dessa måste göras tvingande och förses med sanktionsbestämmelser. a. framhölls att en lagstiftning kring de transnationella företagen också måste innehålla regler för etablering i . Företag som avser att etablera sig i måste underställas samhällelig etableringskontroll. Ett krav som bör ställas på ett sådant företag är att etableringen blir fullständig. verkning får alltså inte vara beroende av forskning och utveckling i andra länder. Företaget skall kunna drivas vidare i annan regi om det transnationella företaget drar sig ur. Lagstiftningen måste också slå fast att det transnationella företaget förlorar alla ekonomiska anspråk i företaget om man avbryter driften. Viktigt är också att den samhälleliga och fackliga insynen i de utländska transnationella företagen, som är etablerade i , blir lika stor som den skulle ha varit om företaget varit svenskt. Som det nu är kan transnationella företag genom manipulationer med internprissättning och valutatransaktioner få vinster att se ut som förluster och vice versa. Det är mycket svårt att få dem att betala skatt såsom aktuella skattemål visar. Vid behandlingen av motionen ansåg majoriteten i näringsutskottet och sedan även i att något initiativ icke borde tas med hänsyn till att förslag kunde väntas från regeringen med anledning av det betänkande som framlagts av utredningen om utländska övertaganden av svenska företag (SOU 1978:73). I en reservation i näringsutskottet framförde de socialdemokratiska ledamöterna som sin mening, att regeringen borde lägga fram förslag till lagstiftning för att skärpa kontrollen över utlandsägda multinationella företags etableringar och verksamheter i . Förslagen borde grundas på den s. k. kontrollinjen enligt betänkandet från den ovan nämnda utredningen. Utredningen om utländska övertaganden av svenska företag hade i sitt betänkande framlagt tre olika förslag till lag om kontroll av utländsk företagsetablering i . De tre linjerna benämndes kontrollinjen, förhandlingslinjen och likabehandlingslinjen. Den proposition som framlades av den borgerliga regeringen byggde i huvudsak på den s. k. likabehandlingslinjen. Den nya lagstiftningen blev därigenom tandlös och innebar ingen verklig kontroll av de transnationella företagens etablering eller verksamhet. För en strängare lagstiftning röstade också en stark minoritet i (s + vpk). val Finns alltså politiska förutsättningar för att genom ett riksdagsbeslut skärpa lagstiftningen. Utgångspunkten för en sådan skärpt lagstiftning bör enligt vår mening vara att företag och naturtillgångar i i princip skall ägas av personer bosatta i landet. Ägande genom utländska medborgare och företag skall endast tillåtas såsom undantag. Tillstånd därtill skall ges endast när det kan påvisas att detta är av utomordentligt intresse för det svenska samhället och dess utveckling. Den andra sidan av denna principiella ståndpunkt är givetvis att även svenska direktinvesteringar i utlandet bör begränsas. Hur långt denna begränsning skall gå måste givetvis också avgöras av mottagarlandets intressen och ståndpunkter. Frågan om lagstiftning om utländska förvärv av svenska företag är en fråga om skydd av nationella intressen mot det internationella storkapitalet. Utrymme för en självständig svensk ekonomisk politik minskar ytter ligare genom utförsäljning av viktiga svenska intressen tili utlandet. Svenska arbetare och tjänstemän får en ännu otryggare ställning. blir ännu mera öppet för påtryckningar från de stora imperialistiska makterna. Vår nationella självständighet undergrävs. Det nya kontrollsystemet i fråga om utländsk etablering har begränsats till övertagandefallen och inbegriper sålunda icke nyetablering. Vi anser att även nyetablering skall omfattas av lagstiftningen och denna alltså gälla alla former av verksamhet. Tillståndsprövningen bör ges en sådan utformning att lokal arbetstagarorganisation, som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till det företag ärendet gäller eller dess centrala organisation har vetorätt. När det gäller nytt företag bör vetorätten tillkomma facklig organisation som för varje huvudsaklig arbetstagarkategori kan antagas komma att organisera flertalet av dem som kommer att anställas av företaget. Såsom utvecklades av företrädarna för kontrollinjen i utredningen bör också en effektiv verksamhetskontroll av de transnationella företagen genomföras. Utan verksamhetskontroll minskar i hög grad möjligheterna att från svensk sida övervaka och påverka de transnationella företagens verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till skärpt lagstiftning mot transnationella företag och utländsk företagsetablering i i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)