mot · G7022251 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2251 Rätten för kommun att ge bidrag till skolning i politisk demokrati och har betalat ut stöd till de politiska ungdomsförbunden inom sina resp. områden för att bedriva informationsverksamhet bland ungdomar utanför den egna organisationen. Besluten har överklagats till kammarrätten, som bifallit besvären, bl. a. med motiveringen att det beslutade stödet närmast är att anse som ett förtäckt partistöd. Kammarrätten har vidare förordnat, att det överklagade beslutet inte får verkställas. Kommun och landsting har i sin tur överklagat kammarrättens beslut till regeringsrätten. har ett ytterligare överklagandeärende av samma karaktär behandlats i kammarrätten med anledning av ett beslut i kommun. Den gången lämnade kammarrätten besvären utan bifall. De politiska ungdomsförbunden är inte politiska partier. Däremot har de ganska naturligt en idémässig samsyn med sina moderpartier. Eftersom de politiska ungdomsförbunden är organisatoriskt självständiga i förhållande till sina moderpartier kan de inte heller anses bedriva partipolitisk verksamhet. Däremot bedriver de informationsverksamhet till ungdomar utanför den egna organisationen. Denna informationsverksamhet har uppenbarligen av de bidragsbeviljande kommunerna ansetts värd ekonomiskt stöd, eftersom ungdomsförbunden på det sättet medverkar i demokratiskt samhällsfostrande verksamhet bland ungdom. Formuleringen återfinns bl. a. i den tidigare barnavårdslagen (BvL), 3§. Där hette det: att stödja den personlighetsutvecklande och samhällsfostrande verksamhet som utövas genom ungdomens egna sammanslutningar, Det är naturligtvis allvarligt om samhällsfostrande verksamhet, genom skolning i politisk demokrati, inte anses stödberättigad. Det är desto mer beklagligt som den politiska demokratin länge ansetts vara en överideologi omfattad av snart sagt alla medborgare i . Något som t. o. m. lärs ut i ungdomsskolan kan knappast vara partiskiljande och alltså inte partipolitik i gängse mening. Det är uppenbart att de politiska ungdomsförbunden är särskilt lämpade för att bedriva skolning i politisk demokrati, likaväl som en idrottsförening är lämplig för skolning i idrottsliga färdigheter och detta utan att stöd för sådant ändamål uppfattas som en diskriminering av alla andra ungdomsförbund. På grund av frågans principiella vikt och betydelse bör oavsett utfallet i regeringsrätten klargöra sin inställning i principfrågan. Det kan ske genom en vidareutveckling av det uttalande som kulturutskottet gjorde (KrU 1981/82: 22) och som ställde sig bakom. Där hette det bl. a. att regeringen inte med hänsyn till kommunernas självbestämmanderätt kan ålägga dem att lämna bidrag till frivillig lokal organisationsverksamhet. Vidare uttalade utskottet: Däremot är det givetvis så att utformningen av statsbidragssystemet inte innebär något hinder för kommuner eller landsting att fritt pröva frågan om resp. lokala eller regionala bidrag. Vidare bör klargöra att skolning i politisk demokrati som utövas genom ungdomens egna sammanslutningar ryms inom den ram som kommuner och landsting har att fritt pröva. bör mot denna bakgrund begära ett förslag till lagstiftning av denna innebörd, exempelvis genom en komplettering av socialtjänstlagens 12§, som närmast torde motsvara den tidigare citerade 3§ i den gamla barnavårdslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som klargör kommuners och landstings självbestämmanderätt vad gäller bidragsgivning för skolning i politisk demokrati, som utövas genom ungdomens egna sammanslutningar.