mot · G7022633 · 1984-03-20 00:00:00 — m. fl. Forskning (prop. 1983/84:107) Under en följd av år har det från olika partier i motionerats om utbildning och forskning när det gäller datateknikens utveckling och informationssamhällets framtida utformning. 1980 uppdrog regeringen åt forskningsrådsnämnden att utarbeta ett samlat program för forskning rörande datateknikens framtida användning. Bakgrunden var att man menade att för att kunna dra nytta av en teknikutveckling i samhället måste tekniken användas och organiseras så att den stärker det mänskliga arbetet och gör den gripbar och förståelig för de vanliga arbetarna och tjänstemännen. Tekniken är i sig inte neutral utan styrs alltid av någon. Denna makt har i alltför stor utsträckning varit förbehållen näringslivet, arbetsgivarna, kapitalägarna. Det synsätt som präglar deras teknikutveckling skiljer sig från det som arbetstagarna och kanske i synnerhet kvinnorna har. Vi vill ha en teknik som främjar en kvalitativ och socialt förnuftig produktion och som ansluter sig till verkliga behov hos människan. Vi vill ha en teknik som uppvärderar människors arbete och främjar den personliga och kollektiva frigörelsen. Om man kan nå dessa mål så kommer också produktivitet och utveckling i övrigt att främjas. Om målen inte nås så kommer produktivitet och utveckling att så sakta stanna av trots teknikens införande. Eftersom människan är den yttersta byggstenen i utvecklingen av samhället måste hon finnas med såväl i organisationen av utvecklingen som i beslutsprocessen. Det som kallas organisationsfaktor i produktivitetsutvecklingen har stagnerat på grund av att den gamla organisationsformen inte har förändrats. Det har fått till följd att produktivitetsökningen har stagnerat. Människans benägenhet att använda ny teknik är också av stor betydelse för produktiviteten. Denna benägenhet främjas om kunskapen om teknikens konsekvenser finns, om möjligheterna att delta i beslutsprocessen gives. Med den osäkerhet och rädsla som råder inom vissa yrkesgrupper torde benägenhetsfaktorn vara i stagnation och utgöra en hämsko för en ökad produktivtet. 1982 överlämnade forskningsnämnden en rapport om datateknikens användning till regeringen. I denna rapport poängteras vikten av att begreppet datateknik ses i en vid bemärkelse inom ett framtida forskningsprogram. Detta samlade forskningsprogram måste vara samlat i den bemärkelsen att det ger uttryck för en samlad strategi för forskningens utveckling snarare än ett samlat program för forskningens detaljinriktning. Rapporten tar upp tre huvudområden för den framtida forskningen: Forskning kring de grundläggande förutsättningarna för teknikens utveckling och tillämpning. Forskning som syftar till att utveckla tillämpningen av tekniken. Forskning som syftar till att utveckla själva tekniken. konstaterar att inget av dessa tre områden har tillräckliga resurser. Den största eftersläpningen har dock forskningen kring de grundläggande förutsättningarna för teknikens utveckling och tillämpning. De forskningsinsatser som FRN föreslår i detta stycke bör ges formen av: O nya fasta forskningsresurser inom UFlÄ-området i form av professurer eller forskningscentra O särskilda anslag till projektforskning O särskilt anslag till experimentverksamhet O samordning av sektorsforskning och övriga åtgärder inom dataområdet med forskningen inom område. Också UHÄ (universitets- och högskoleämbetet) har undersökt behovet av forskning inom dataområdet. Man har i en rapport kommit med förslag om resursförstärkningar inom området datorsamhällets utveckling och föreslår fem delområden för framtida forskning. Forskning som analyserar samspelet mellan datoriseringen och arbetsförhållandena. Forskning som analyserar samspelet mellan datateknik, arbetsvillkor och livsvillkor. Forskning kring datateknikens användning för styrning och demokratisk utveckling i arbetslivet. Forskning om datateknik och sysselsättningsgrad, regional utveckling och yrkes-/kvalifikationsstrukturer. Pedagogiskt inriktad forskning med syfte att analysera utbildningens roll i samband med datoriseringsprocessen. och universitets- och högskoleämbetet har således samma uppfattning om hur forskningen inom dataområdet bör prioriteras. Vi anser att man för att tillgodose båda myndigheterna, som har högsta kompetens och auktoritet inom området, bör inrätta följande tjänster: en professur med beteendevetenskaplig inriktning mot individens och gruppens arbetsförhållanden, en professur med organisationsteoretisk inriktning, samt en professur med samhällsekonomisk inriktning mot områdena produktivitet, sysselsättning, arbetslöshet, yrkesstrukturer. Därutöver behövs ett antal forskartjänster samt ett antal administrativa och tekniska kringtjänster. Denna föreslagna forskningsinriktning och organisation kostnadsberäknas enligt dataeffektutredningen till 2,5 milj. kr. För att finansiera detta föreslår vi att den i propositionen föreslagna samverkan mellan olika discipliner utgår. Vi menar att dessa discipliner först måste byggas upp innan de kan samordnas. Med denna förändring lösgörs 1,5 miljoner. Den återstående miljonen föreslår vi att man omfördelar från det nationella mikroelektronikprogrammet. Detta förslag skapar en bättre balans mellan å ena sidan forskning om den rena tekniken och å andra sidan forskning om teknikens effekter på individ, arbetsliv och samhälle. Detta förslag till balans ligger också helt i linje med det innehåll som propositionens bilaga 5 har, men som tyvärr inte följs upp i förslagsdelen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att uttalar sig för den i motionen föreslagna inriktningen och organisationen för Forskning om datateknikens användning, 2. att beslutar inrätta de tre i motionen föreslagna professurerna, a) under anslagsposten D 28, Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål, för /85 anvisar ett i förhållande till proposition 1983/84:107 med 1,5 milj. kr. minskat anslag om , b) under anslagsposten D 33, Nationell halvledarforskning, för /85 anvisar ett i förhållande till proposition 1983/84:107 med 1 milj. kr. minskat anslag om , c) under anslagsposten D 19, Samhällsvetenskapliga fakulteterna, för /85 anvisar ett i förhållande till proposition 1983/84:107 med 2,5 milj. kr. förhöjt anslag om . () () ' r A , ' : > fji : A A- A