mot · G802105 · 1984-11-07 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) Regeringen har totalt misslyckats att nå inflationsmålen om 1984 och 1985.1 propositionen medges att prisökningarna redan under loppet av innevarande år blir . För att nå målet skulle alltså priserna behöva sänkas , vilket ingen sansad bedömare tror vara möjligt. Regeringen försöker nu få allmänheten att glömma misslyckandet då inflationen blir nästan dubbelt så hög som regeringens mål. I stället görs allt för att begränsa inflationen till procent . De åtgärder som enligt regeringen är nödvändiga för att stärka budgeten och motverka att bytesbalansen försämras sätts in . I propositionen föreslås en rad åtgärder som sägs ha detta syfte. De flesta åtgärderna har karaktären av skattehöjningar. a. föreslås bensinskatten öka med per liter. Kilometerskatten för dieseldrivna fordon skall höjas ända och elskatten höjs med per kWh. Mot dessa skattehöjningar kan kraftiga och väl underbyggda invändningar göras. Skatterna tar sålunda inte minsta hänsyn till den skattskyldiges betalningsförmåga. Bensin- och kilometerskattema drabbar främst landsbygdsbefolkningen, som är hänvisad till eget fordon för att klara sitt transportbehov. En stor del av landsbygdens folk har inte tillgång till reguljära transportmedel. Där dessa finns är turtätheten oftast så låg att linjetrafiken inte kan användas med rimliga krav på bekvämlighet. Speciellt drabbas alla som färdas långa sträckor till sina arbeten. Alla värmlänningar och andra som mist sina tidigare arbeten på hemorten och är hänvisade till obekväm långpendling skall nu också straffbeskattas. Detta är orimligt! Det är också risk för att de höjda transportkostnaderna som måste bli följden av skattehöjningarna kommer att fördyra för företag i glesbygden och leda till högre priser på konsumtionsvaror ute i lanthandeln. Elskattehöjningama är ett slag mot alla villaägare som efter stora investeringar konverterat sin uppvärmning från olja till el. Att statsmakterna tidigare uppmuntrat detta gör elskattehöjningen än mer omoralisk. Resultatet torde bli stopp för ytterligare konvertering till el och att värmepannor med elpatron kommer att köras med olja . Ökat oljeberoende alltså och en belastning på bytesbalansen tvärtemot vad regeringen åsyftar! Till detta kommer de miljöproblem som oljeeldningen för med sig. I propositionen föreslås vidare att kommunerna med statsbidrag skall 1 1984/85. stimuleras att anställa långtidsarbetslösa. Största meriten att få anställning skall inte vara att ha en lämplig utbildning eller erfarenhet av liknande verksamhet. Nej, den skall anställas, vars största merit är att ha varit arbetslös . Detta kommer inte att förbättra den offentliga sektorns produktivitet. Det stimulerar inte ungdom att satsa på en utbildning. Det förbättrar heller inte sysselsättningen. På grund av den indragna köpkraften kan ca 15000 riktiga, produktiva arbetstillfällen försvinna från den privata sektom. Regeringens åtgärder leder till att den offentliga sektom ökar när problemet är att den redan nu är för stor! Den åtstramning som kan vara motiverad under rådande högkonjunktur borde i stället ske genom besparingar i den offentliga sektom och neddragning av transfereringarna. Därmed hade man också undvikit de prisökningar som ofelbart blir följden av de nya skatterna. Med stöd av det anförda hemställs 1. att avslår förslagen om höjd elskatt, bensinskatt och kilometerskatt för dieseldrivna fordon, 2. att avslår förslaget om kommunalt rekryteringsstöd till långtidsarbetslösa.