mot · G7021515 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1515 m. fl. Polisens organisation, m. m. 1983/84:89) Inledningsvis bör understrykas att det hade varit av stort värde om i ett sammanhang hade kunnat bereda och ta ställning till hela den omfattande reformeringen av polisväsendet. Det är skadligt för polisväsendets arbetsförhållanden att statsmakterna inte fattar ett samlat beslut om polismyndighetens grundläggande principiella uppbyggnad och befogenheter. I propositionen föreslås, i överensstämmelse med principbeslut , att de lokala polisstyrelserna får ett ökat ansvar att utforma verksamhet och organisation. Vi har i princip anslutit oss till regeringens förslag i denna del, men anser att den gränsdragning mellan polisledning i särskilda fall, som entydigt och exklusivt hör till polischefens kompetensområde, och den kompetens som bör tillkomma polisstyrelsen, alltjämt inrymmer vissa oklarheter. Så anförs t. ex. i propositionen (s. 1) att polisstyrelsen bör kunna besluta i operativa frågor. Detta begrepp får emellertid ingen definition. Tvärtom skapar propositionen oklarhet om begreppet genom att på s. 17 återge beredningens uppfattning att den i egentlig mening operativa polisledningen även i fortsättningen skall utövas av polischefen. Departementschefen tar i detta sammanhang inte särskilt ställning till beredningens ordval. Det är av utomordentligt stor betydelse att denna principiella gränsdragning framstår klart och entydigt för alla berörda. Ett problem kan t. ex. vara inriktningen av viss polisverksamhet för att få bort ordningsstörande beteenden i en tätort. Handlar det om vissa resursförstärkningar , t. ex. någon vecka och en speciell inriktning av polisens arbetsmetoder, kan fråga uppstå om detta är sådan polistaktisk ledning att styrelsen inte bör befatta sig därmed. Det finns vidare risk för att styrelsen i, låt vara övergripande och principiella beslut rörande verksamhetens inriktning, likväl kan komma att binda polisledningen i särskilda fall på ett för verksamhetens effektivitet hämmande sätt. Ansvarsfördelningen kommer då att bli oklar. Mot denna bakgrund bör särskild omsorg läggas ned på att så långt möjligt entydigt klargöra denna ansvars- och kompetensfördelning. Det bör ankomma på vederbörande riksdagsutskott att tydligt uttala att politisk styrning av polisens verksamhet i operativt avseende inte kan godtas. principbeslut innebar att den regionala polisorganisationen i princip skulle behållas oförändrad. Särskilda organisationslösningar tedde sig dock nödvändiga i , och i . När departementschefen nu närmare redovisar utformningen av organisationen för dessa tre län, kan konstateras att arbetet som regional chef i blivit en så omfattande uppgift för denna befattningshavare, att det motiverar en tjänst som biträdande chef med huvudsakligt ansvar för distriktet. Frågan om en motsvarande ordning i berörs också, men avvisas av regeringen. De motiv som bär upp förslaget om dubblering av chefstjänsterna i torde med motsvarande tyngd kunna hävdas också vad gäller organisationen i . Mot denna bakgrund bör en tjänst som biträdande länspolismästare inrättas även i . Allvarligt är att regeringen - utan medverkan - fortsättningsvis anser sig kunna ta slutlig ställning till de förslag som polisberedningen lämnar i frågan om den regionala polisorganisationen i övriga län. Detta är från många utgångspunkter inte godtagbart. En viktig aspekt är att länspolischeferna, deras ansvar och organisation varit föremål för delade meningar i . Mot denna bakgrund bör beredas möjlighet att ta ställning till den regionala polisverksamheten och polisorganisationen i de övriga länen, när polisberedningen är färdig med sina överväganden i dessa delar. Detta bör i uttalandena ge regeringen till känna. Propositionen resonerar ingående om styrelsens hittillsvarande roll som central myndighet och föreslår en långtgående decentralisering av ett flertal uppgifter som f. n. handläggs av styrelsen. Vi delar i huvudsak föredragande statsrådets motivering i propositionen. I tidigare kommittémotioner har moderata samlingspartiet pekat på nödvändigheten av att minska en stelbent byråkrati omkring polisen och medge en flexiblare användning av befintliga resurser. omfattande reglering av polisverksamheten har sannolikt inte befrämjat ett flexiblare och bättre resursutnyttjande. fortsatta roll som central myndighet är viktig. För att effektivisera och förbättra polisens metoder och arbete krävs dels metodutveckling och forskning, dels att stora och tunga centrala register i fortsättningen handhas av styrelsen. På metodutvecklingsområdet och forskningsområdet föreslår vi liksom i motion 1982/83:2158 att en professur inrättas vid . Ett genomförande av propositionens intentioner vad gäller borde leda till minskat personalbehov. De tjänster som frigörs genom de minskade uppgifterna förutsätter vi kommer att tillföras polisdistrikten. Ett bättre resursutnyttjande och en mindre central myndighet leder till besparingar inom justitiehuvudtiteln. Polisens utbildningsorganisation är mycket splittrad. Detta beror till viss del på de många speciella utbildningar som erfordras inom polisen. Få försök har dock gjorts för att förbättra den situation som råder. En central polishögskola bör enligt vår mening förläggas till Ulriksdalsskolan. Därmed kan efter en övergångsperiod Solnaskolan avvecklas. Genom en sammanläggning av de två skolorna erhålls betydande rationaliseringsvinster och även pedagogiska fördelar. Ett viktigt inslag blir den nya polisforskningen som kommer att kunna medverka i metodutveckling och ge impulser i den reguljära utbildningen. När det gäller polisens utbildning inom olika specialområden är det viktigt att en översyn görs av vilken redan nu existerande utbildning som bedrivs av andra myndigheter som kan erbjudas till . Ett viktigt inslag i polisens arbete är kontakten med de sociala problemen. En god utbildning om sociala frågor är därför viktig. Utbytesutbildning kan därför vara av stort värde för blivande polismän och socionomer. Polisen bör därför kunna erbjudas kurser vid , liksom blivande socionomer erbjuds viss utbildning vid . Den ekonomiska brottsligheten ianspråktar betydande resurser, och en fortlöpande utbildning för polismän inom detta område är nödvändig. Såväl som borde kunna erbjuda kurser till polismän. Detta förslag bör studeras närmare för att åstadkomma bredare och mer varierad fortbildning av polismän till lägre kostnader för samhället. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1.att beslutar inrätta en tjänst som biträdande länspolismästare i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att skall beredas tillfälle att ta ställning till polisberedningens förslag beträffande polisorganisationen i de län som ej behandlas i föreliggande proposition, 3. att beslutar inrätta en tjänst som professor vid , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande fortbildning om ekonomisk brottslighet. () () () () () () () () () () ()