ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022427 · 1984-01-25 00:00:00 — och av beslut enligt sjötrafikförordningen Enligt sjötrafikförordningen får efter samråd med utfärda lokala fartbegränsningar och lokala ankringsförbud i hav, sjöar och vattendrag. Förordningen ger också rätt att reglera eller helt förbjuda båttävlingar, vattenskidåkning och andra liknande vattensporter inom känsliga vattenområden. Dessa regler har använts i betydande utsträckning och har visat sig ändamålsenliga för att bl. a. slå vakt om naturvårdsintressen. I många fall är det naturligt att är beslutande myndighet. Det gäller t. ex. fartbegränsning i större farleder och åtgärder för att slå vakt om vetenskapliga naturvårdsintressen av rikskaraktär. I andra fall är de intressen, som förordnanden enligt sjötrafikförordningen avser att skydda, av lokal karaktär. Det gäller t. ex. att begränsa störningarna från båttrafiken vid en badplats eller ett fritidsområde. I dessa fall, där åtgärder ofta initieras lokalt och kommunen har ett avgörande eller åtminstone betydande inflytande på beslut, ter det sig som en onödig byråkratisk omväg att lägga det formella beslutet på länsnivån. En decentralisering innebär också att besluten fattas närmare de berörda människorna och av personer som bättre känner de lokala förhållandena. En komplettering av sjötrafikförordningen på denna punkt bedöms inte innebära några rättssäkerhetsproblem och bör kunna ske utan någon särskild utredning. Med hänvisning till vad som ovan anförs föreslås att hos regeringen begär en komplettering av sjötrafikförordningen så att kommunen ges beslutanderätt i enlighet med vad som ovan anförts. () ()
mot · G7022428 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:2428 Frågan om fasta förbindelser över har som bekant utretts . har en uppdatering av den svenska Öresundsdelegationens betänkande redovisats för kommunikationsministern. Detta dokument föreligger ännu inte i tryck, varför innehållet och de givna värderingarna inte närmare kan bedömas. Enligt pressuppgifter som bekräftas av kommunikationsministern skall uppdateringen emellertid följas av fortsatt utredning. För utvecklingen av näringslivet i regionen och för kommunernas egen planering är det nödvändigt att frågan om fasta förbindelser över nu avgörs. Frågan är dessutom av väsentlig betydelse för landet i dess helhet. Under åberopande härav hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna att om en fortsatt utredning om fasta förbindelser över verkligen skulle befinnas nödvändig en sådan bör komma till stånd möjligt och bedrivas skyndsamt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den möjligt bör uppta samråd med den danska regeringen för att finna en konkret lösning på frågan om fasta förbindelser över . minab/gotab 1984 77791
mot · G7022429 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2429-2437 Vid tidigare tillfällen har motioner om elektrifiering av järnvägslinjen behandlats i . I anledning därav fann trafikutskottet att det är angeläget att den regionala trafikplaneringen som inom länet skett följs upp med ingående överväganden av möjligheterna att få till stånd en förbättring av järnvägskommunikationerna. Utskottet förutsatte att så sker, samt att förslag till åtgärder föreläggs . SJ fick regeringens uppdrag att undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra järnvägskommunikationerna på bandelen . Resultatet av ifrågavarande undersökning beträffande restidsförkortningen, kostnader m. m. kan ifrågasättas. Uppgiften om att en elektrifiering av bandelen skulle nedbringa restiden med måste utgå ifrån ett idealförhållande , vilket inte stämmer med verkligheten. Ofta förekommer förseningar och driftavbrott beroende på nedsliten lokmateriel. Eftersom bandelen är elektrifierad, så framstår det som föga motiverat att tågen på bandelen skall framdrivas med diesellok. Det medför nu ett merarbete med särskilda lok och vagnmateriel som borde elimineras. En smidig och bekväm tågförbindelse mellan och är från regionalpolitisk synpunkt mycket viktig. Upprustning och förbättring av järnvägsstationer och bangårdar inom området kan också motiveras med sysselsättningsåtgärder eftersom man i har stor arbetslöshet. var 4044 personer i länet arbetslösa, antalet lediga platser var då 321. Jämfört med augusti månad föregående år har antalet arbetslösa ökat med 547 personer eller . är därmed ett av de län som har den högsta arbetslösheten i landet. F. n. är av arbetskraften arbetslös, på varje ledig plats finns mer än 19 arbetssökande. Vidare kan påpekas att 4898 personer är berörda av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Totalt är 8942 personer eller 12,av arbetskraften utanför den ordinarie arbetsmarknaden. I ett län där så stor arbetslöshet råder måste alla arbetstillfällen tillvaratas och nya skapas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär omfördelning av befintliga medel så att SJ kan elektrifiera bandelen . () ()
mot · G7022430 · 1984-01-25 00:00:00 — och av äldre körkortsinnehavare Som ett led i trafiksäkerhetsarbetet har det upplevts och påvisats stora framgångar genom olika reformer. Som exempel kan nämnas införandet av obligatorisk besiktning av registreringspliktiga fordon, ökad separering av olika trafikantgrupper, skärpt behörighet för att få framföra olika fordon och fordonskombinationer m. m. Ett område där många röster höjts för ett fortsatt arbete är ökad kontroll av förarnas förmåga och kunskaper att framföra fordon. Från olika håll, bl. a. , har framförts uppfattningen att det som ett viktigt steg i utvecklingsarbetet finns ett angeläget behov av att öka den somatiska kontrollen av trafikanter i de högre åldrarna, bl. a. för att de skall få behålla behörigheten att framföra olika fordonstyper och fordonskombinationer i trafik. Med utgångspunkt i några händelser har frågan debatterats intensivt bl. a. i , och det är därför angeläget att en utredning görs omkring problemframställningen. Det är dock viktigt att framhålla att man därvid måste ta all möjlig hänsyn till de äldre körkortsinnehavarnas integritet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att begär att regeringen åt trafiksäkerhetsverket uppdrar att utreda behovet av ökade somatiska kontroller av trafikanter i de högre åldrarna. () ()
mot · G7022431 · 1984-01-25 00:00:00 — I en av sörmlandstidningarna kunde man under rubriken sämre läsa följande: SJ besitter en väl inövad teknik i hur resenärerna skall drivas från tågen. Genom att stirra sig blind på de stora resandegrupperna missar SJ många små och följden blir att företaget betraktas som servicefientligt. placering vid en knutpunkt på stambanenätet borde garantera en fullödig trafikförsörjning - på få ställen överträffas den tågtrafik som passerar här. har av den anledningen blivit en lämplig pendelort i förhållande till . För SJ är det ett kundunderlag värt att värna om. har anmärkt på de tidtabeller som är under planering, och pekar på det märkliga faktum att sovvagnståget från till inte längre medför någon enda sittvagn. Det innebär att det inte finns någon möjlighet att ta tåget från till mellan 19.30 och 23.38. Det är ett helt orimligt förhållande när det nu ändå går tåg på sträckan under den tiden. Det sena tåget från stannar i men det uppehållet vill SJ i konsekvens med sin konsumentfientliga politik slopa. Några tankar att då och då låta tåg göra uppehåll i tycks man fortfarande inte nära. Sämre och sämre skall det alltså bli och det är då inte att förundra sig över att järnvägen tappar trafik till bil och flyg. SJ är ett affärsdrivande verk utan affärssinne. Så långt tidningsartikeln. Även om man gärna inte vill instämma i alla artikelns värderingar och påståenden så måsta man ändå instämma i de farhågor för den försämring av järnvägsförbindelserna som för del fortlöpande pågår. SJ:s strävan tycks ju nu vara att dra ner restiderna på de linjer som genomkorsar södra del, dvs. En sådan förkortning av restiderna kan givetvis inte åstadkommas utan att vissa tågstopp slopas. För del har detta resulterat i att länets tågkommunikationer är svårt utarmade. Detta kan också klart utläsas i länets utveckling främst vad gäller länets norra del. Skall SJ:s strävan mot förkortade restider fortgå efter samma mönster måste lösningar på här påtalade problem sökas. I motion 1983/84:1261, väckt av , och , har möjligheterna till en pendel runt tagits upp. Skulle ingen annan lösning kunna finnas bör en liknande lösning övervägas för den södra delen av . En sådan del skulle eventuellt också kunna lösa motsvarande problem för delar av . Målet för samtliga nu nämnda sträckor bör vara att förbindelser med bör finnas varje timma i vart fall för de tre städerna , och . Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förbättrade järnvägsförbindelser i .
mot · G7022433 · 1984-01-25 00:00:00 — och i Reparationer av broar, m. m. Vid undersökningar som gjort i har det visat sig att broarna är i mycket sämre skick än vad kände till. Av inkomna 40 analyser visade vart tredje svar att broarna är undermåliga och måste repareras. Det är vägsaltet som förstör broarna. Det fräter på betongen och skadar brokonstruktionen. har inlett en stor studie av broarna i landet och åtgärder måste vidtas innan skadorna blir alltför omfattande. bör också kunna samordna forskning kring och provning av nya typer av brobeläggningar med de övriga nordiska länderna. På det sättet kan man snabbare få fram nya material. I och har man brobeläggningar som motstår saltet. I partimotion begär vi att 20 milj. kr. tas upp på ett särskilt anslag för bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden. Av dessa medel bör få del för att kunna reparera de undermåliga broarna. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att forskning och provning av brobeläggningar bör samordnas med de övriga nordiska länderna, 2. att beslutar om ett reservationsanslag på 20 milj. kr. för bärighetsupprustning av mindre vägar och broar.
mot · G7022436 · 1984-01-25 00:00:00 — och för framförande av tung motorcykel Under en följd av år har, glädjande nog, antalet trafikolyckor i landet minskat. Denna positiva trend bröts tyvärr då antalet skadade ökade samt då såväl antalet skadade som dödade ökade. Värst drabbade är motorcyklister, cyklister och gångtrafikanter. Alltså de i trafiken minst skyddade grupperna. 1982 dödades 40 motorcyklister, 1983 skedde en ökning med 33 till 73 dödade. Antalet tunga mc har ökat från 25 000 till 77 000. Antalet lätta mc har i stort sett varit detsamma , 25000. Regeringen föreslår i sin proposition 1983/84:100 extraordinära trafiksäkerhetsinsatser för motorcyklister och cyklister, till ett engångsbelopp om 3 milj. kr. Vi anser att detta är bra, men önskar en översyn av nuvarande körkortsregler för motorcyklister för att långsiktigt nå bättre effekt. Dagens motorcyklister är oftast mycket unga med bristande erfarenhet. Fartens tjusning kan för den mindre erfarne innebära onödiga risktaganden med tunga svårmanövrerade fordon. Det förarprov som 16-åringen får genomgå för att få framföra lätt motorcykel övergår då föraren fyllt till att gälla även för framförande av tung motorcykel. Vi anser att ett införande av motorcykelkörkort för framförande av tung motorcykel efter uppnådd 18-årsålder borde öka dels kunskaperna om fordonet, dels trafikkunskaperna, vilket sammantaget borde öka trafiksäkerheten. Synnerligen angeläget är att rädda denna grupp ungdomar dels till livet, dels från allvarliga skador. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om körkortsvillkor för tung mc. . HÖGMARK (m)
mot · G7022437 · 1984-01-25 00:00:00 — Varför finns det inte ett enda trivsamt utrymme på en ? Den frågan har nog ställts av de flesta tågresenärer. Den som är ute och reser mycket med tåg i vårt avlånga land kan konstatera, att det knappast finns något så kalt, otrivsamt och ogästvänligt som en . Den enda lokalitet som antagligen kan tävla därvidlag är en finka hos polisen! utrymmen, hårda träbänkar, som nästan ger sittsår efter några timmars väntan, och ett stengolv det är vad resenären bjuds! Ofta är det så högt i tak att väntsalen kan tävla med en kyrka. Standarden på SJ:s väntsalar stämmer illa överens med de satsningar på ökad trivsel och service för resenärerna som SJ annars genomför efter hand, t. ex. genom city-expressen, på restaurangvagnarna samt tåg/taxiservicen. Det sägs ofta att det är omöjligt att göra väntsalarna mer ombonade och trevliga, därför att de ofta är tillhåll för berusade eller stökiga personer. Detta är en sanning med modifikation. I kommunerna har man exempelvis gjort den erfarenheten, att ungdomar är rädda om en trivsamt inredd lokal men man fortsätter att förstöra det som redan är trist och sjabbigt t. ex. skolmatsalar och fritidsgårdar. Samma erfarenheter finns från andra länder t. ex. vad gäller förortståg. Om man vill undvika förstörelse och nedslitning - varför då inte ta en extra avgift av de passagerare som vill sitta på en någorlunda mjuk soffa eller stol och ha det litet trivsamt omkring sig med en matta på golvet? Man kan köpa service och trivsel genom att betala extra för city-expressen, en förstaklassbiljett eller en sovkupé. Men när man kommer till en station - kanske eller en sen kvällstimme - och skall vänta på nästa tåglägenhet, då erbjuds man bara träsoffan i den ogästvänliga lokalen. Att bygga om SJ:s väntsalar kostar naturligtvis pengar, men det kan göras efter hand med prioritering av de stationer som ligger vid knutpunkter eller eljest frekventeras av många resenärer. Passagerarna kan antingen betala ett tillägg på sin biljett eller köpa en extra biljett för utnyttjande av den trivsammare väntsalen. Många - kanske de flesta - skulle utnyttja denna möjlighet. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om åtgärder för att SJ skall ordna trivsammare väntsalar för resenärerna genom någon form av avgiftsfinansiering. () () minab/gotab 1984 77787
mot · G7022438 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2438-2444 Bandelen har varit i SJ:s ägo , dvs. var banan i privat ägo . SJ har i årets anslagsframställning noterat en prognos som tyder på en ökning av det kortväga resandet även med tåg. De allt oftare förekommande länskorten med giltighet även på tåg har inneburit en ökning av de kortväga tågresorna. Det finns alltså tecken på att den trafik som redan är ganska livlig med skol- och arbetsresor kan ytterligare förstärkas. De tre kommunerna har anlitat en konsult som gjort en seriös utredning av persontrafikfrågan och funnit att järnvägstrafik blir fördelaktigare än busstrafik ur ekonomisk synpunkt. Banans nordligaste del rustas upp i den troliga avsikten att behålla banan som ett industrispår främst på sträckan . Ett starkt skäl för att stimulera tågresandet är områdets dåliga landsvägsnät. Banan borde helt enkelt tillföras riksnätet och offensiva åtgärder vidtas för att uppmuntra till ökad användning av tåg vid resor. Det gäller att förbättra såväl tidtabeller som komfort. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående bandelen . (vpk) (vpk) 1 1983184.3 sami.
mot · G7022439 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2439 Förbättrad rullstolsservice på järnvägsstationerna Lagen om handikappanpassad kollektivtrafik säger att handikappades särskilda behov skall beaktas så långt det är möjligt när kollektivtrafik planeras och genomförs. står det också i statens järnvägars instruktion att SJ inom sitt verksamhetsområde skall se till att handikappanpassning sker enligt lagen. En viktig förutsättning för rörelsehämmade att utnyttja tåg är möjligheterna att kunna förflytta sig på perrongerna. Jag tänker i första hand på personer med gångsvårigheter. Framför allt äldre personer kan ha problem att gå långa sträckor. För det mesta är det långt att gå på perrongerna, och ofta är det därtill fråga om korta stationsuppehåll för tågen. Det blir ett extra stressmoment för den som rör sig sakta. SJ har rullstolar på större stationer. En förutsättning för denna service är att en station är bemannad och att det finns personal i tjänst vid tåget. Om man vill försäkra sig om en rullstol bör man förbeställa den. SJ:s serviceberedskap vid stationerna borde vara sådan att anhöriga som möter eller vinkar av personer som har svårt att förflytta sig kunde få låna någon enklare form av transportrullstol för att själva skjutsa den resande mellan stationen och tåget och sedan ställa tillbaka stolen igen. För detta behövs inte krav på stationsbemanning och procedur med förhandsbeställning. Det är viktigt att SJ - vid den fortsatta utbyggnaden av handikappanpassningen av trafiken - vidtar åtgärder för att utöka och förbättra rullstolsservicen på stationerna på för de resande smidigaste möjliga sätt. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar uttala att SJ vid den fortsatta utbyggnaden av handikappanpassningen av trafiken utökar och förbättrar rullstolsservicen på stationerna.
mot · G7022440 · 1984-01-25 00:00:00 — Registreringen av motorfordon som köpts på avbetalning Åtskilliga bilaffärer sker f. n. genom avbetalningsköp. I de allra flesta fall fullgör köparen sina skyldigheter i enlighet med avtal och kontrakt. Det förekommer dock att en del mindre nogräknade kunder missbrukar det förtroende ett avbetalningsavtal innebär och avyttrar fordonet innan detta till fullo betalts. I vissa fall kan flera nya ägare ha kommit in i bilden innan den rättmätige säljaren får kännedom om det bedrägliga förfarandet. Detta skapar onödiga kostnader för densamme och bör så långt som möjligt förhindras. Ett sätt att stoppa denna form av bedrägligt förfarande vore att vid registrering av ett fordon, sålt på avbetalning, säljaren kunde i bilregistret göra en anteckning som omöjliggjorde enny registrering på annan ägare intill dess att meddelande gjorts till registret att full betalning erlagts. En sådan spärr finns redan vid registrering av leasingbilar. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen utformar bestämmelser för fordonsregistret innefattande uppgift som tillgodoser det i motionen angivna syftet. 1 * 1983i84.
mot · G7022441 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Statsbidraget till viss ersättningstrafik I proposition 1983/84:101 föreslås en utvidgning av bidragsgivningen för viss kollektiv ersättningstrafik. Detta betyder att det i fortsättningen skulle bli möjligt för länshuvudmannen att erhålla statsbidrag även för sådan trafik som ersätter nedlagd trafik på enskild järnväg. I propositionen förordas en beräkningsmodell som överensstämmer med den som gäller för SJ:s motsvarande trafik. Vi konstaterar att därmed tillgodoses krav som tidigare bl. a. framförts av i i samband med att TGOJ tillkännagav sitt beslut att lägga ned persontrafiken på sträckan . Detta är naturligtvis mycket tillfredsställande. Däremot innebär skrivningen i propositionen inte att fullt ut klassas som en SJ-bana. Förutsättningen för statsbidragsgivning vid en nedläggning kopplas helt till ersättningstrafik på väg och gäller således inte fortsatt tågtrafik. Vid nedläggning av SJ-bana ges länshuvudmannen möjlighet att välja mellan buss och järnväg som ersättningstrafik, som statsbidrag utgår. Vi förordar att även alternativet med fortsatt tågtrafik på den aktuella bandelen kan få prövas under den fortsatta behandlingen i transportrådet. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om statsbidrag till viss ersättningstrafik. () MAJ () () () () ()
mot · G7022443 · 1984-01-20 00:00:00 — av m. m. till riksnätet Goda kommunikationer är en förutsättning för att en region skall kunna fortleva och utvecklas positivt. Detta gäller i särskilt hög grad i landets glesbygder där avstånden är stora och man är beroende av säkra transporter för sin försörjning och för nödvändiga kontakter människor emellan. har järnvägarna varit stommen i trafiknätet och särskilt landets glesbygder har haft stor nytta av det järnvägsnät som lagts ut över landet. De orter som har fördelen av att ha järnvägen inom närhåll har också haft en mycket positivare utveckling än orter utan järnväg. De järnvägsnedläggningar som redan förekommit i har också visat att orter som förlorat detta värdefulla kommunikationsmedel oftast fått en negativ utveckling med svårigheter för näringslivet och därav följande nedgång i sysselsättning och befolkningsminskning. Dessa erfarenheter, som inte på något sätt är unika för , visar värdet av att ha bra fungerande kommunikationer, och det måste vara särskilt viktigt att man behåller järnvägen som kommunikationsmedel i de regioner där man gör regionalpolitiska satsningar för att förbättra infrastrukturen. Sådana regioner finns i inland, och det upplevs som ytterligt hotande av människorna i dessa bygder att det finns planer att lägga ned trafiken, helt eller delvis, på för samfärdseln viktiga bandelar av SJ-nätet. För trafikförsörjningen till det inre av spelar en viktig roll, och det bör vara utom all diskussion att den i sin helhet bör tillhöra riksnätet. För sammanbindningen av med järnvägsnätet i övrigt och för trafikförsörjningen i övre har också bibanorna , och Hoting-Forsmo stor betydelse. Man behöver bara peka på den roll som och dessa uppräknade bibanor har ur militärstrategisk betydelse, ur beredskapssynpunkt, för transport av virke och träprodukter, för tunga transporter, nu och , för gruvindustrin och för personbefordran. En viktig förutsättning för en fortsatt utveckling av turistnäringen är också goda järnvägsförbindelser. En tryggad trafikförsörjning för det inre av har som en given förutsättning att järnvägstrafiken på och de uppräknade bibanorna kan uppehållas i full utsträckning . Detta gäller såväl godsbefordran som persontrafik. Den trygga trafikförsörjning som här omtalas kan bara åstadkommas om denna del av det svenska järnvägsnätet överförs till riksnätet. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att hela samt bibanorna , och Hoting-Forsmo skall överföras på SJ:s riksnät.
mot · G7022446 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2446 m. fl. Rätt till skatteavdrag för barntillsynskostnader, m. m. Med stöd av vad vi anfört i motion 1983/84:2445 av m. fl. 1.att hos regeringen begär utredning och förslag om avdragsrätt för nödvändiga barntillsynskostnader, 2. att hos regeringen begär skyndsam översyn av existensminimireglerna i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsrätten för underhållsskyldig. () () PER () () () () () () () () L. () i
mot · G7022447 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Med stöd av vad vi anfört i motion 1983/84:2445 av m. fl. 1. att beslutar att garantibeloppet inom föräldraförsäkringen per skall höjas . 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för översyn av efterlevandepensioneringen. () () PER () () () () () () () () L. () i
mot · G7022448 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Med stöd av vad vi anfört i motion 1983/84:2445 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att ge bostadsbidragen för barnfamiljer en mer rättvis utformning. L. () i () () () () () minab/gotab 1984 77792
mot · G7022450 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:2449 av m. fl. att vid behandlingen av proposition 1983/84:100, bil. 7, beslutar att för /85 under anslaget C 4. Bidragsförskott anvisa , vilket innebär ett i förhållande till regeringens förslag . () BO () () () () () () () () ()
mot · G7022451 · 1984-01-20 00:00:00 — och statliga stödet till skärgårdsområdena Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:879 föreslås att uttalar att det statliga stödet till glesbygd bör intensifieras vad gäller skärgårdsområdena. (vpk) C.-H.
mot · G7022452 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:2452 m. fl. Avskaffande av monopol på förvaltning av postgiromedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1086 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av monopol på förvaltning av postgiromedel. () ()