mot · G7022680 · 1984-03-27 00:00:00 — och tredje vice talman i det kontanta arbetsmarknadsstödet m. m. 1983/84:126) Det väsentliga i arbetslöshetsförsäkringen är principen om ett rejält skydd mot inkomstbortfall vid arbetslöshet. Reglerna för ett sådant skydd är naturligtvis beroende av löne- och inkomstutvecklingen. LO, TCO och Arbetslöshetskassornas samarbetsorganisation har i skrivelser till regeringen och i första hand begärt att få en följsamhetsregel i arbetslöshetsersättningen på samma sätt som gäller i övriga socialförsäkringar. I övrigt begär man i den senaste skrivelsen att en uppräkning av arbetslöshetsersättningen sker fr. o. m. 1985, att en arbetsgrupp tillsätts för att utreda vilket statistiskt underlag som skall användas vid de olika höjningarna samt att i avvaktan på en följsamhetsregel högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen ökas till . fr. o. m. . Regeringspartiets heliga vallöfte" att återställa statsbidragsdelen i arbetslöshetsförsäkringen medför att varje ökning av dagpenningbeloppen kraftigt höjer statsutgifterna. Det är därför förklarligt att arbetsmarknadsministern har stora svårigheter att hitta en möjlighet att finansiera en höjning av dagpenningen. Denna besvärliga fråga skjuter hon nu framför sig med motiveringen att "frågan hur en sådan höjning bör finansieras kan bedömas bättre när förhandlingarna i den pågående avtalsrörelsen har slutförts. Vi kan nu rätt väl bedöma utvecklingen av löneförhandlingarna sedan staten och har tagit på sig den ovanliga rollen att vara löneledande. hävdar alltjämt att den enda möjligheten att garantera en följsamhet i arbetslöshetsersättningen är att lägga ett större ekonomiskt ansvar på kassorna. Det krävs en viss solidaritet från de kassamedlemmar som Aararbete för att trygga försörjningen för dem som är arbetslösa. Den ändring av reglerna för arbetslöshetsförsäkringen som på folkparti-centerpartiregeringens förslag beslutades av att gälla från , innebar en återgång till det 80-procentiga bidrag som gällde vid systemets införande 1974. För kassorna öppnades möjligheten att genom höjningar av medlemsavgifterna öka dagpenningen utöver den del, som berättigar till statsbidrag. Besparingarna i statskassan beräknades till ca 500 milj. kr. Efter regeringsskiftet upphävdes beslutet och statsbidragsdelen höjdes åter till . Den har därefter ökat automatiskt till . Den höjning av medlemsavgifterna, som krävs för att kunna höja dagpenningen utöver den statsbidragsberättigade delen, varierar naturligtvis beroende på kassornas olika förutsättningar i fråga om t. ex. fondernas storlek och avkastning och antalet ersättningsdagar. Medlemsavgifternas procentuella andel av den del av den utbetalda ersättningen, som inte täcks av statsbidrag, minskade från . Den genomsnittliga medlemsavgiften i alla kassor var . med en spännvidd mellan . En anpassning av nivån enligt riksdagsbeslut vilket är i harmoni med beslut skulle alltså innebära en jämförelsevis liten årskostnad för den enskilde medlemmen. Avgiften är dessutom avdragsgill i deklarationen. menar att den enda möjligheten att finansiera en rimlig höjning av arbetslöshetsersättningen måste ske efter de regler som infördes och yrkar därför på nytt beslut i den riktningen. De förändringar som föreslås i propositionen gäller i huvudsak det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS). Förslagen leder till vissa förenklingar och en bättre anpassning till verkligheten, t. ex. när det gäller deltidsarbetslösa. har i upprepade motioner begärt att skulle uppdra åt regeringen att göra sådana ändringar i lagen om KAS att vård av egna barn skulle kunna räknas som kvalifikationstid för KAS. Vi anser att arbete med vård av egna barn i hemmet i olika avseenden inte värderas på samma sätt som annat arbete, t. ex. vårdarbete i institutioner. En av förklaringarna är naturligtvis att det inte låter sig inordnas under rubriken förvärvsarbete. Den förälder som väljer eller av arbetsmarknadsskäl eller brist på barntillsyn blir tvungen att arbeta hemma med vård av barn i stället för att förvärvsarbeta, kan komma i en svår situation då hon, eller i undantagsfall han, vill eller måste söka sig ut på arbetsmarknaden. Orsakerna är ofta förändringar i familjens ekonomiska situation, t. ex. efter skilsmässa. Det kan givetvis också vara en önskan att när barnen inte längre behöver heldagstillsyn få återuppta ett yrkesarbete som man är utbildad för eller att skaffa sig kompletterande utbildning. Om det då inte går att få ett arbete blir man registrerad som arbetslös men har ingen rätt till KAS annat än om man vårdat barn, som inte fyllt . menar att denna tidsgräns är för snäv och föreslår att samma regel skall tillämpas som den som gäller för rätten att få förkortad arbetstid, dvs. tills barnet fyllt . Vård av eget barn i hemmet upp till dess barnet fyller skall då jämställas med förvärvsarbete i 6 § i lagen om kontant arbetsmarknadsstöd. Det är svårt att beräkna hur mycket av hemarbetet som helt kan hänföras till vård av barn, men villkoret att arbete skall ha utförts under torde mer än väl uppfyllas. Vi saknar utredningsresurser för att kunna göra en aktuell beräkning av kostnaderna för en sådan reform, men eftersom av kvinnor med barn i åldrarna 1 befinner sig i arbetskraften så bedömer vi att kostnaderna blir så låga att de kan rymmas inom befintliga resurser. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att riktpunkten för statsbidraget till arbetslöshetskassorna skall vara i överensstämmelse med riksdagsbeslut, 2. att beslutar införa följande tillägg i förslaget till ändring i lagen om kontant arbetsmarknadsstöd: skall i detta avseende jämställas vård av eget barn som inte har fyllt .