ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021539 · 1984-01-25 00:00:00 — Läget i är oförändrat allvarligt. Den ryska ockupationsarmén fortsätter att sprida död och terror i . Man tycks nu ha gett upp alla försök att vinna över den afghanska befolkningen på sin sida. I stället inriktar man sig på att försöka säkra greppet om strategiska punkter och vägar. I vissa delar, särskilt kring huvudstaden och i gränstrakterna mot , har man med terrorkrigets metod inriktat sig på att utplåna alla förutsättningar för fortsatt bebyggelse. Flyktingströmmen har ökat. På en konferens om den afghanska flyktingfrågan som hölls i framgick det att flyktingantalet afghaner som fördrivits från sitt land är säkert över sex miljoner f. n. - världens utan motstycke största flyktingproblem! har en tradition att ge humanitär hjälp till folk som slåss för sitt oberoende. har det gällt länder där man kämpat för att upprätta sitt oberoende, som i Mo§ambique, . I gäller det ett folk som förlorat sitt oberoende och som slåss för att återupprätta det. Däri ligger en skillnad, men behovet av att vi visar vår solidaritet är i grunden detsamma. åkte i egenskap av representant för den till i för att dra upp riktlinjerna för den medicinska hjälpinsatsen. Bilden av hjälpbehovet såg ut så här: De drygt tre miljoner afghanska flyktingar som lever i läger utmed de pakistansk-afghanska och iransk-afghanska gränserna förses med livets nödtorft av och andra internationella hjälporganisationer, men det är enbart livets nödtorft. Men det finns omkring tolv miljoner afghaner kvar inne i där de håller ut trots krig och livsmedelsbrist. FN:s hjälpinsatser, i den mån det går att få fram några, måste gå genom den afghanska regimen som intar plats i världsorganisationen. Hjälpbehovet är följaktligen oändligt och omättligt. Varje humanitär insats måste bli symbolisk. Dess värde ligger dock inte bara i att den kan lindra nöden; den uppfattas också av den afghanska befolkningen som ett moraliskt stöd åt dess motstånd. Det finns ett växande intresse i för att bistå folk i kampen för frihet. Det är dags att regering och riksdag uttryckligt demonstrerar både vår avsky för den ryska ockupationen och vår solidaritet med den afghanska befolkningen. Vi kan bl. a. göra det genom att avsätta en större andel av vårt katastrofbistånd till afghanska flyktingar i . De bor i läger och behöver mer än mat och kläder. Många av dem skulle ha stor nytta av undervisning. I budgetpropositionen skriver utrikesministern bl. a. att han särskilt vill framhålla det omfattande flyktingstödet från anslagsposten C 2 (s. 70) och tillägger att förutsättningarna är goda att inom det nuvarande systemets ram tillgodose behovet av humanitära insatser även utanför och södra . Enligt min mening borde med hänsyn till vad jag ovan anfört flyktingarna från särskilt nämnas i detta sammanhang. Därigenom skapas större garantier för att de verkligen skall få hjälp av svenska biståndsmedel och det innebär även ett klart uttryck för vår solidaritet med folk. Med stöd av det anförda yrkar jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om solidaritet med folk och om bistånd till afghanska flyktingar.
mot · G7021541 · 1984-01-25 00:00:00 — Efter en proposition av den dåvarande folkpartiregeringen beslöt att från införa lagen om förbud mot nyinvesteringar i och . Genom denna lag, stödet till befrielserörelsen och biståndet till de s. k. frontstaterna och det omfattande stöd som ger till apartheidpolitikens offer visar vi omvärlden att vårt land är berett att i praktisk politik ta konsekvenserna av vårt starka fördömande av den sydafrikanska regimen. Denna politik har en bred förankring i vårt land och stöds aktivt av folkrörelser och organisationer. Lagen förbjuder förvärv av rörelse som drivs i eller liksom köp av aktier eller andelar i sådant företag. De svenska företag som redan fanns etablerade i då lagen trädde i kraft gavs möjlighet att söka dispens mot förbudet vad gällde ersättningsinvesteringar. Lagens motiv torde enligt vår uppfattning vara att det strider mot svensk rättsuppfattning att svenska företag skall delta i apartheidpolitiken. Svenska företag måste följa raslagarna. Också de svenska företagen ger sina anställda ledigt med full lön för att de skall kunna göra tjänst i krigsmakt. Såväl lagens uppenbara syfte - att minska svenska företags engagemang i - liksom den starka opinionen borde enligt vara tillräckligt för att svenskt näringsliv på eget initiativ successivt skulle avveckla sin verksamhet i och . Så har dess värre inte skett. I stället för att avveckla sin verksamhet har de svenska företagen i utnyttjat dispensmöjligheten och således kunnat göra sådana ersättningsinvesteringar som möjliggjort för dem att fortsätta sin verksamhet. Vissa uppgifter i detta sammanhang tyder också på att en del av de svenska företagens teknologi har betydelse för den aggressiva uppbyggnaden av den sydafrikanska krigsmakten. Det är uppenbart att den sydafrikanska regimen fortsätter det exempellösa förtrycket mot den svarta majoriteten och dessutom begår ständiga militära övergrepp mot sina grannstater. är unikt genom att vara det enda land i världen där rasdiskriminering är påbjuden i lag. Apartheidpolitiken genomförs med stor brutalitet. har ca 3,5 miljoner svarta deporterats till oländiga s. k. bantustans. Situationen kräver att går vidare i sina ansträngningar att inom ramen för FN:s sanktionspolitik föra en sådan politik som förmår den sydafrikanska regimen att göra eftergifter. Ett viktigt led i en sådan politik måste bli en skärpning av den nuvarande lagen om förbud mot nyinvesteringar. Därför bör den nuvarande dispensmöjligheten avskaffas. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att beslutar om sådana kompletteringar i lagen om förbud mot investeringar i och (SFS 1978:417) som innebär att den nuvarande möjligheten att ge dispens från lagen avskaffas.
mot · G7021542 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. handel med , m. m. ockuperar i strid mot internationell rätt, fastslagen av i och av vid ett flertal tillfällen. Rasförtrycket är lika hårt i som i själva . Internationella påtryckningar mot för att förmå att dra tillbaka ockupationstrupperna har varit verkningslösa. Det är viktigt att fortsätter det intensiva arbetet för att få till stånd bindande beslut i om bojkottåtgärder mot . har i allmänhet följt principen att bojkottåtgärder skall beslutas av säkerhetsrådet för att skall följa sådana rekommendationer. I ett viktigt fall har dock denna princip frångåtts, nämligen lagen om förbud mot nyinvesteringar i och . Investeringsförbudet ansågs så viktigt att på egen hand, utan bindande beslut i säkerhetsrådet, införde lagstiftning. bör nu gå vidare med unilaterala åtgärder för att minska det svenska ekonomiska deltagandet i rasistpolitik. Den mest angelägna åtgärden är att förmå att ge folk rätten att själv forma sin framtid. bör därför upphöra med all handel med produkter från och också helt dra tillbaka all verksamhet i övrigt i landet tills har fått en representativ regering. har i en deklaration antagen slagit fast att all handel med är olaglig. har ställt sig bakom denna deklaration. Ett svenskt förbud mot handel med bör följa denna deklaration. I denna deklaration slås fast att ingen utan tillstånd av får prospektera, utvinna, förädla, använda, sälja, exportera eller distribuera resurser från . Såväl animalieprodukter, mineraler som andra naturresurser omfattas av FN-deklarationen, liksom transport av produkter från . En svensk lagstiftning bör ha som syfte dels att handel mellan och upphör, dels att andra länder inför liknande lagstiftning. I debatten om en eventuell bojkott mot har anförts att det skulle strida mot GATT-reglerna. är dock inte medlem av . Det faktum att , som är medlem, illegalt ockuperar bör inte ändra på detta förhållande. Att åberopa GATT-reglerna beträffande , under åberopande av status, vore att erkänna överhöghet över området. Eftersom står under FN:s förvaltning bör rimligen efterkomma beslut som fattats av och generalförsamlingen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar sig för att handeln med varor från förbjuds, 2. att uttalar sig för att internationella arbete för bindande beslut om bojkottåtgärder mot fortsätter och intensifieras. () ()
mot · G7021543 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84 1543-1550 m. fl. Stipendier för studerande från ANC och SWAPO har gett ett omfattande humanitärt och ett starkt politiskt stöd till befrielsekampen i södra . Det mycket spända läget i södra tyder på att behovet av detta stöd kommer att kvarstå . Det är också angeläget att vidga det svenska stödet till att även omfatta stipendier för studerande från södra . Det finns ett stort intresse hos befrielserörelserna ANC och SWAPO för att få möjlighet att sända medlemmar för utbildning i . Detta har inte tillmötesgått. Utbildning är en mycket viktig del i förberedelserna för ett oberoende och demokratiskt och . Det är också betydelsefullt att ANC och SWAPO kan sända studerande till många olika länder. F. n. är det främst till socialistländer de bägge organisationerna har möjlighet att sända studenter. Det måste vara av värde att möjligheterna att samla erfarenheter också från andra samhällssystem förbättras. Diskussioner har förts mellan SIDA och ANC resp. SWAPO om att upprätta utbildningsprogram. Det är angeläget att dessa kontakter leder till resultat. De stipendier för studerande som SIDA kan komma att finansiera skall gälla utbildning förlagd till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om stipendier för studerande från ANC och SWAPO. () () () () 1 1983184.3 sami.
mot · G7021544 · 1984-01-24 00:00:00 — En enig världspolitisk opinion stödde utvecklingen av revolutionen i fram till störtandet av Somozaregimen. Stora förhoppningar knöts till utvecklingen i . åtnjöt stöd från de flesta av världens länder. Den nya ledningen för uppmuntrades i dess ansträngningar att fullgöra de löften som lämnats under revolutionen att i landet etablera en demokrati baserad på blandekonomi, frihet, pluralism och respekt för de mänskliga rättigheterna. Utvecklingen har givit anledning till allvarlig oro för den regerande juntans villighet att genomföra en demokratisk utveckling i . I landet har införts en långtgående censur, som först lättats något. Konfiskation av egendom förekommer utan rättslig prövning. Utbildningen i landet har givits klart doktrinära inslag med uppenbart syfte att utveckla landet mot ett marxistiskt statsskick. I följd av den utveckling som förekommit har på nytt oppositionella grupper i gripit till vapen. Landet står vid randen av ett inbördeskrig. Det är utomordentligt angeläget att världens fria demokratier fortsätter att stödja en demokratisk utveckling i , där endast en sådan utveckling kan säkerställa fasta politiska förhållanden, trygghet och fred i detta känsliga område. Inga möjligheter får därför försittas för att påverka den styrande sandinistregimen i . Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen skall underrätta regimen i att det svenska biståndet inte kan påräknas om inte en utveckling mot demokratiska förhållanden i säkerställs och vidareutvecklas.
mot · G7021545 · 1984-01-25 00:00:00 — Stöd för söderhavsön motstånd mot atomanläggningar , som i populärt kallats det alternativa , delas ut till personer som gjort stora insatser för en socialt och ekologiskt god utveckling. Pristagarna väljs av en internationell panel som senast omfattade bl. a. ambassadör , medlem i för nedrustning, , , Fonna Wignaraja, , generalsekreterare i the Society for International Development och , i . Bland årets pristagare märktes High Chief Ibedul Gibbons, . Söderhavsön är ett protektorat under , som man har goda förbindelser med. konstitution bygger på den amerikanska och öborna litar till för högre utbildning m. m. Ibedul Gibbons är i egenskap av den traditionella hövdingen för ön inflytelserik när det gäller att ena och skydda landet och söka bygga en god framtid för barnen. konstitution innehåller en paragraf som bannlyser alla atomanläggningar på ön. har motarbetat detta och har framdrivit fyra folkomröstningar i frågan, som dock varje gång stärkt motståndet. Befolkningen vädjar om internationellt stöd för sin kamp för att slippa alla ABC-vapen och alla atomkrafts- och avfallsanläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i FN bör stödja ansträngningar att skydda ön från ABC-vapen och atomanläggningar.
mot · G7021546 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Tillverkning av biologiska stridsmedel kommer av stormakterna att kunna ske med hjälp av genteknik. Här saknas internationella konventioner som äger tillämplighet på stridsmedel tillverkade med genteknik. Vi vill understryka vikten av att man inte genom genmanipulation på konstgjord väg framställer biologiska stridsmedel. Gentekniken är billig, den är lätt att arbeta med genom de välkända teknikerna med bakterier. Det är enkelt att framställa även s. k. patogena organismer utan att gentekniken kommer till användning. Genom en ny metod att tillverka dessa stridsmedel kan dock benägenheten att utnyttja detta i denna verksamhet komma att öka. Bakterier med nya egenskaper kan också på detta sätt framställas. I länder med instabila regimer kan detta leda till att man på detta sätt skaffar sig billiga och ändå mycket potenta vapen. Det bör därför från svensk sida vara av stor vikt att arbeta för att gällande konventioner kompletteras så att garantier skapas mot felaktig användning av gentekniken, exempelvis som redskap i biologisk krigföring. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som framhålls i motionen om ett klarläggande av gällande internationella konventioners om biologisk krigföring tillämplighet i fråga om genteknik, så att användningen av genteknik för framställning av biologiska stridsmedel förbjuds. () ()
mot · G7021548 · 1984-01-25 00:00:00 — sorn ett framtida centrum för mellanfolkligt samarbete Den internationella miljökonferensen i var en vändpunkt i arbetet med de globala miljöfrågorna. Den gav också och ett gott anseende som anordnare av en internationell konferens. Den pågående säkerhetskonferensen har förutsättningar att ytterligare förstärka denna bild. Med tillkomsten av Brunkebergshuset har också fått en väl belägen och väl utrustad konferensbyggnad. Under den pågående säkerhetskonferensen har vi ytterligare möjligheter att dra erfarenheter beträffande konferenslokaler, hotell och andra förutsättningar för ett internationellt konferensarbete. är den centralort . Den har också gammalt anseende som centrum för kyrkligt och ekumeniskt internationellt arbete. ligger mitt emellan och . Med järnväg är det mellan de två städerna. De kompletterar varandra vid en internationell konferensverksamhet. är en av fyra neutrala stater. Två av dessa. och , har genom och utvecklats till centra för internationellt arbete. De två städerna har dessutom vid sidan av fått ställning som FN-huvudstäder. Genom sin alliansfria och neutrala ställning, genom sitt starka stöd för , genom sin aktivitet i nord-sydfrågor, genom sin profil i nedrustningsarbetet, genom sina traditioner i kyrkligt och ekumeniskt internationellt samarbete, genom det internationellt höga anseendet hos svenska hjälporgan som Röda korset och Rädda barnen och genom det högt kvalificerade arbetet hos institutioner som SIPR1 och Dag Hammarskjöldsfonden har unika möjligheter att ställa resurser i det internationella samarbetets tjänst och utveckla till ett internationellt centrum och i förlängningen till en parallell FN-huvudstad. neutralitet hävdar vi med ett efter svenska förhållanden starkt försvar. Vår utrikespolitik som neutral nation är emellertid också grundad på att vi erbjuder vårt förtroende och våra resurser för en lösning av det hot som hänger över världen. Vår möjlighet att göra en insats för folkförsoning och mellanfolkligt samarbete har alltså en grund i vår ställning som neutral nation. Om vi använder denna neutrala position i det internationella samfundets tjänst, kan vi få vår neutralitet bättre förstådd och respekterad av andra folk. Därför är det angeläget att regeringen tar tiden under säkerhetskonferen sen till vara för egna erfarenheter och för stimulans av berörda institutioner, så att vi efter de tre årens säkerhetskonferens står väl beredda att fortsätta. I första hand bör det då kunna bli fråga om att erbjuda värdskap för planerade fortsättningar av den pågående säkerhetskonferensen. bör ett arbete pågå för att långsiktigt erbjuda som ett av världens centra för melianfolkligt samarbete. Under hänvisning till det anförda hemställer jag att som sin mening uttalar att regeringen bör erbjuda som värd även för efter den pågående planerade säkerhetskonferenser, att regeringen bör sammanfatta erfarenheterna av tidigare och pågående konferenser för att utveckla våra förutsättningar samt att regeringen bör aktivt arbeta för att göra till ett av världens centra för melianfolkligt samarbete.
mot · G7021549 · 1984-01-24 00:00:00 — Stöd tili kommersiellt, kulturellt och vetenskapligt utbyte med de baltiska folken En del av storhet har legat i att dess skilda folk, de flest av dem små, vart och ett har haft sin del i det som blev . Många av dessa folk har tvingats samman med andra folk. Även om de bara har namnen kvar i historien, finns deras bidrag dolt i den kultur som bärs upp av deras arvtagare. Andra folk har under kamp och umbäranden lyckats hävda politisk självständighet eller i varje fall lyckats bevara språk och kulturell egenart. Det är i hela intresse att denna mångfald förblir och utvecklas. De baltiska folken har varit svårt pressade av sina större grannar. Även har där en stor skuld. har det utvecklats en nära samhörighet mellan de baltiska länderna och . En stam med svenskt språk hade också del i dessa folks arv. De tre folken förlorade sin återvunna självständighet som oskyldiga offer för det . som de baltiska folken är utsatta för hot om dominans från andra språk- och kulturgrupper, försvåras deras gamla kulturella och personliga kontakter med bl. Detta är så mycket allvarligare som personer av baltiskt ursprung kommit att spela en viktig roll i svenskt samhälls- och kulturliv. Vårt land har byggt upp ett internationellt anseende som talesman för hotade folkgrupper. För inga har vi ett större ansvar än för de baltiska ländernas folk. Mot denna bakgrund måste använda olika vägar för att utveckla ett samarbete med folkliga, kulturella och vetenskapliga institutioner i de baltiska länderna. och universiteten har utvecklat vissa kontakter, och ett visst utbyte har förekommit. Detta arbete möter emellertid stora svårigheter. En särskilt förnämlig insats har gjorts av . Detta grundades och har byggts upp genom stora ideella arbetsinsatser. Visst statsbidrag har utgått för verksamheten och för de vetenskapliga konferenser som anordnats. Institutet har också fått bidrag genom olika kulturfonder och genom , och invandrarverket. Dess verksamhet har emellertid i första hand varit möjlig genom av idealitet och uppoffringar burna personliga insatser. befinner sig emellertid nu i en svår ekonomisk situation och den fortsatta verksamheten är hotad. I ett interpellationssvar i förklarade utrikesministern: är också beredd att verka för ökade direktkontakter, framför allt på kulturens och handelns område. De i interpellationsdebatten deltagande var helt på samma linje. Ett stärkande av gamla förbindelser med de baltiska folken känns säkerligen också angeläget för den helt övervägande delen av det svenska folket. Mot denna bakgrund hemställer vi 1. att begär att regeringen i kontakt med företrädare för de baltiska folken låter utarbeta och därefter förelägger ett förslag till program för utvecklande av förbindelserna mellan och de baltiska länderna, särskilt inom handel, kultur och vetenskap, 2. att uttalar sig för att regeringen, i avvaktan på att får tillfälle att ta ställning till ett sådant program, med tillgängliga medel bör stödja och andra organ, som arbetar för att utveckla relationerna mellan och de baltiska länderna.
mot · G7021551 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1551 m. fl. Informationen om u-landsbiståndets historia U-hjälp är något nytt. Det tror de flesta människor. Och det är helt fel. I en tablå ur Missions-Tidning 1835 presenteras Tabellarisk översigt af alla Protestantiska Missioner i verlden som visar att europeiska och amerikanska kyrkor hade verksamhet i de flesta världsdelar med ett väldigt antal lärare och annan personal som sänts till avlägsna länder. Infödda medarbetare och skolor finns i en överraskande stor omfattning. De första av dessa missioner hade börjat sitt arbete . Till reste från /. Betydelsen av denna världsomspännande mission kan inte överskattas. Det är år sedan Missions-Tidning började utges. Det första numret kom ut . bildades Svenska Missions-Sällskapet, stadfäst genom kunglig resolution . Belysande för tidsläget är att sällskapets ordförande är Justitie-Stats Ministern greve och att i styrelsen finns flera av mest kända personer, bland dem ärkebiskopen och medlemmen av Svenska Akademin J. O. . Det var så den svenska u-hjälpen började. I de första stadgarna ger kungen sitt godkännande till - att informativa skrifter utges i i missionsfrågan - att sällskapet stöder utländska missionsorganisationer - att svenska medborgare får utbildas utomlands för arbete i främmande länder hos utländska kyrkor - att missionsarbetare får sändas både till och till andra världsdelar. Missions-Tidning ägdes till 1842 av sällskapet samt av , varefter den blev organ för den bildade . är kunskapen om den svenska insatsen i biståndsarbete på det internationella planet alltför liten. En del av tveksamheten inför vår u-hjälp beror på att dagens inte ser början och inte förstår behovet av att en gärning som begynte i ett fattigt och svårt tidsskede får sin uppföljning och fortsättning. Inför 150-årsjubileet av direkt svenskt biståndsarbete bör medel från SIDA ställas till förfogande för upplysning om denna u-hjälpens historia och betydelse genom information i skolor och genom massmedia. Man kan räkna med medverkan från . SIDA har haft problem att entusiasmera för biståndet och har en informationsavdelning 1 1983/84. 1983/84 1551-1556 som på detta sätt kan ge främst vår ungdom nyttig och intressant undervisning som pionjärernas insats hedras. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om information om den svenska u-hjälpens () () (in) () ()
mot · G7021553 · 1984-01-24 00:00:00 — och av SAREC:s och SIDA:s verksamheter Fattigdomens onda cirkel hotar att leda till en ekologisk katastrof i många områden. Därför är miljövård och insatser för att vidareutveckla naturresurserna en förutsättning för att kommande generationers basbehov skall kunna tillgodoses. Dessa konstateranden görs i proposition 1983/84:100, s. 45. I samma proposition nöjer sig regeringen med att beträffande anslagsposten till SAREC konstatera att denna organisations verksamhet bör fortsätta med hittillsvarande allmänna inriktning. En bättre samordning av SAREC:soch SIDA:s verksamheter börge ökad effektivitet inom en gemensam utvecklingsplan. Detta har tidigare belysts i motion 1981/82:932. Däri framhålls med särskild betoning att forskning inriktad på en utveckling av egna naturresurser intar en underordnad roll i SAREC:s stödverksamhet, att metodiskt upplagda tvärvetenskapliga undersökningar rörande ökenspridningens genes ännu ej i någon högre grad funnit SAREC:s stöd, att frågor som grundvattnets resistens mot utpumpning samt vegetationens betydelse för främst nederbördsklimatet ej heller ingår i de forskningsstödda aktiviteterna. Påtalade brister är fortfarande rådande. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas så att SAREC i sin verksamhet prioriterar forskning inriktad mot egna naturresurser och som främjar naturkapitalets återställande och/eller utveckling.