mot · G7022574 · 1984-03-20 00:00:00 — folk- och bostadsräkning, m. m. 1983/84:85) I propositionen föreslås att en allmän folk- och bostadsräkning genomförs . Räkningen skall baseras dels på enkät till allmänheten och husägare, dels på olika registeruppgifter. Propositionen har föregåtts av ett utredningsförslag (FOBALT), som framlades av . Det förslaget hade väsentliga brister från framför allt integritetssynpunkt och utsattes för hård kritik från olika håll. I sina centrala delar har också FOBALT-förslaget avvisats av regeringen. Allmänna folk- och bostadsräkningar genomförs i i motsats till det normala i andra länder, där sådana räkningar genomförs . Ett undantag gjordes 1955, när ingen räkning genomfördes. Det huvudsakliga syftet till att så täta allmänna räkningar görs i torde vara önskemålet om aktuell sysselsättningsstatistik, inte bara på nationell nivå utan också på regional och lokal nivå. Detta behov kan numera tillgodoses genom bearbetning av de kontrolluppgifter som arbetsgivarna lämnar till skattemyndigheterna. Ett utnyttjande av information från kontrolluppgifterna för sysselsättningsstatistik bör kunna leda till en väsentligt förbättrad sysselsättningsstatistik. Det kräver inte heller någon förändring av kontrolluppgiften. Uppgifter om befolkningen och dess förändringar kan erhållas från de olika register som redan finns. Det område där behovet av ny statistik kan upplevas som väsentligt gäller med andra ord främst boendet. Det är emellertid tveksamt om uppgiftsbehovet är så stort att det motiverar en så stor allmän statistikinsamling som en generell folk- och bostadsräkning. En enkätundersökning för slumpvis utvalda hushåll torde kunna fylla samma behov, eventuellt kompletterad med separata mätningar i sådana kommuner som har speciellt behov av beslutsunderlag. Skyddet för den personliga integriteten bör enligt vår uppfattning ytterligare betonas. Den s. k. statistikutredningen har lagt fram förslag om stärkt integritetsskydd, som f. n. är föremål för remissbehandling. Vi anser att beslut om en ny allmän uppgiftsinsamling av den omfattning som en folk- och bostadsräkning innebär inte bör fattas förrän fått tillfälle att ta ställning till förslagen om förstärkt integritetsskydd. Även folkbokföringsfrågorna är f. n. föremål för utredning, vilket är ytterligare ett skäl att inte nu genomföra en allmän folk- och bostadsräkning. Att det är lämpligt att vänta tills vi fått ett sådant stärkt integritetsskydd framgår inte minst av det anförande som SCB:s chef, , höll för inbjudna riksdagsledamöter . Han anförde därvid: SCB vill ha ytterligare möjligheter att möta människornas oro med konstruktiva åtgärder. Statistiker och forskare bör få samma, kanske rent av grundlagsfästa möjligheter att skydda sina uppgiftslämnare som tidningarna har. Skyddet kan förstärkas genom att man i sekretesslag och datalag gör en knivskarp åtskillnad mellan uppgifter som insamlats och/eller lagrats för statistik och forskning, och uppgifter i administrativa myndighetsregister som används för kontroll och beslut om enskilda individer. Uppgifter som har insamlats och lagrats uteslutande för statistik och forskning bör enligt sådan ny lagstiftning aldrig under några omständigheter få användas för administrativ kontroll eller för beslut om enskilda. Integritetsproblemet ser helt olika ut i statistikregister och Det är den systematiska sammanblandningen av de två typerna som bildar grunden för människornas oro. Dessa ord från kunde vara direkt tagna ur den integritetsdebatt som har fört. Vi har också opponerat mot vad SCB:s chef kallar en systematisk sammanblandning av uppgifter för statistik och för administration. Vi anser liksom han att lagen icke är tillräckligt knivskarp på denna punkt. Det vore orätt mot en generaldirektör som är så oroad över vad hans statistik kan användas till att genomföra en allmän folk- och bostadsräkning innan en sådan lag finns. Kostnaderna för den FoB 85 som propositionen föreslår uppskattas till ca 130 milj. kr. Därtill kommer kostnader hos företagen som inte inkluderats, men som uppenbarligen är av icke obetydlig omfattning. En utebliven FoB skulle med andra ord innebära en avsevärd besparing. I propositionen föreslås att uppgift om arbetsställenummer skall införas på kontrolluppgifterna. Detta finner vi särskilt olämpligt. Kontrolluppgiften är avsedd för skatteredovisning och bör inte belastas med uppgifter som ligger utanför skatteområdet. Det skulle också innebära att ett stort antal företag med fler än ett arbetsställe skulle drabbas av ytterligare utökad uppgiftsbörda, när i stället ambitionen enligt vår uppfattning måste vara att begränsa uppgiftslämnandet. Det kan också invändas att de insamlade uppgifternas relevans kommer att bli låg. I propositionen sägs att uppgifterna om arbetsställenummer framför allt skall utnyttjas för pendlingsstatistik. Om en sådan skall bli användbar måste den emellertid bygga på väsentligt fler och bättre data, t. ex. arbetstidens förläggning, restider, färdsätt m. m. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att avslår proposition 1983/84:85 angående folk- och bostadsräkning m. m., 2. att , om ovanstående yrkande ej bifalls, i vart fall avslår propositionens förslag till lag om arbetsställenummer m. m.