mot · G7022453 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. 1 centrum för den svenska mediapolitiken måste ställas de demokratiska värdena. Massmedierna skall medverka till att förstärka och fördjupa den svenska demokratin. Denna övergripande målsättning för svensk mediapolitik återfinns pressutredning och vidareutvecklades av radio och TV-utredning. är det uppenbart att det finns stora risker för att den kommersiella massmediakulturen får spela en allt större roll, risker inte minst ur demokratisynpunkt. Mediapolitiken har alltmer kommit att styras av industripolitiska och utländska multinationella bolags intressen och inte av kulturpolitiska. Data- och elektronikindustrin såväl inom som utom landet har utvecklats till en första rangens ekonomiska stormakt och många ser i den kapitalismens räddning. Branschen har lanserat det ena s. k. nya mediet efter det andra. Samhällsintressen och sociala behov har fått stå tillbaka för företagens vinstintressen som politikerna spelat upp en kulturpolitisk show för galleriet då kunskapen om och beredskapen för den nya tekniken varit katastrofalt låg. På så sätt har frågorna om i vems intresse och varför de nya medierna introduceras kommit att skymmas. Vad som krävs är en mediapolitik som tar ställning. Tar ställning för en ideologi där man ser information och kvalitativt bra underhållning som grundläggande rättigheter och sociala behov för varje medborgare. I den allmänna översikt som inleder del av budgetpropositionen konstateras visserligen: bör strävandena framför allt inriktas på att i den nya mediasituationen slå vakt om mediernas kulturpolitiska roll, att stimulera kulturen i skolan, föreningslivet och på arbetsplatserna samt att bygga ut kulturverksamheten i underförsörjda regioner. Denna målsättning är emellertid inte tillräcklig så länge den inte konkretiseras och så länge det inte klart anges på vilket sätt det skall göras möjligt för radio och TV att i en framtida mediasituation fungera i allmänhetens tjänst i enlighet med de kulturpolitiska och mediapolitiska målsättningar antagit. Inte heller återspeglas denna målsättning i resurstilldelningen. I avvaktan på massmediekommitténs förslag förefaller regeringen ha fallit offer för laissez-faire-politiken, dvs. i praktiken för de kommersiella intressen vars främsta syfte är att exploatera människors kunskaper och erfarenheter. Därtill kommer att delar av vad som rimligen bör räknas till mediapolitik behandlas helt fristående från kulturbudgeten. Det gäller bl. a. projektering av kabelverksamhet och satsningarna på Tele-X. Vpk har inte motsatt sig försöksverksamheten med kabel-TV bl. a. i . Vi har däremot ifrågasatt planer på en omfattande utbyggnad av kabelverksamheten i total frånvaro av media- och kulturpolitiska överväganden från och regeringens sida. Vi ifrågasätter om det verkligen är motiverat att med stora investeringar i kabel försöka framtvinga ett behov hos människor att titta på otextade utländska program. Regeringen föreslår inom industridepartementet i årets budgetproposition ett anslag om 477 milj. kr. som bidrag till Tele-X. Summan motsvarar omkring en fjärdedel av alla sammanlagda anslag till kulturverksamhet. Vpk har i annat sammanhang utförligt redogjort för varför Tele-X måste betraktas som en felsatsning. Kritiken kan sammanfattas i följande punkter: - Projektet är dyrt för vidkommande. - Projektet innebär inte någon större stimulans för svenskt näringsliv. - Projektet innebär inte något omfattande nordiskt samarbete. - Projektet kan få allvarliga kulturpolitiska konsekvenser. I Ny teknik framhålls att Tele-X blir omodern redan innan den kommit upp i rymden Huruvida detta kommer att visa sig riktigt eller ej är avhängigt av vilka övriga mediapolitiska beslut som fattas inte minst vad gäller kabelutbyggnaden. Över huvud taget måste också den internationella utvecklingen vägas in vid utformningen av ett samlat mediapolitiskt program och åtgärdspaket. Beslutet att sändningar över ECS, ägt av Eutelsat, ej skall vara kodade är exempel på en faktor som kommit att ändra förutsättningarna vad gäller Tele-X. anser vpk en sak ytterst angelägen. får inte ytterligare försvagas utan måste bibehålla och successivt förstärka sin roll och ställning i allmänhetens tjänst . Att uppsplittringen av verksamheten på flera bolag visat sig olycklig erkänner de flesta. Inriktningen av politiken har lett till att bolagen på skilda sätt tvingats till ett ökat samarbete - nödvändigt inte minst av kostnadsskäl. Vpk välkomnar detta. Vpk har länge förespråkat att programkvaliteten måste förstärkas och att regionaliseringen av TV därmed skulle avvaktas till dess andra viktiga mål som en väl fungerande lokalradio uppnåtts. Det kan inte vara rimligt att går in i satellitåldern kraftigt försvagat. Det är med hjälp av den kunskap och den information som inte minst radio och TV ger som medborgarna skall kunna ta ställning i för samhället viktiga frågor. Därför har nyhets- och informationsprogrammen en avgörande betydelse men också andelen svenska program. Utrymmet för dokumentärer, teater, inträngande reportage och kultur får inte beskäras. Lättsmält amerikansk underhållning tar över inhemska underhållningspro - Folkbildarmentalitet gäller inte längre, hävdar apropås regeringens förslag att strypa utbildningsradion. Utvecklingen är inte bara oroande - den är skrämmande. Bolag efter bolag får se sina resurser kraftigt beskurna. De hårda rationaliseringskraven driver fram en otyglad kommersialism som klart strider mot målsättningen om som ett public service-bolag. Den kommande mediasituationen och trycket utifrån måste mötas med en kraftig upprustning av den inhemska programproduktionen. Andelen svenska program och egen produktion måste höjas till lägst . Enligt vad redovisat kommer budgetpropositionen att innebära drastiska nedskärningar av svensk originalproducerad gestaltande produktion och underhållning, effektiva genomarbetade dokumentärer samt utläggning till fria produktionsbolag och frilansare. Den tunga gestaltande produktionen skulle sjunka från nuvarande . Utläggningarna skulle minska med hälften - enbart frilansproduktionen i distrikten skulle sjunka från ca till 10,5 eller . Teaterensemblen hotas, barnprogrammen försämras osv. blir effekterna än allvarligare. Vpk ifrågasätter inte att det finns rationaliseringsmöjligheter inom . Vi ifrågasätter emellertid om det är rimligt att minska det nationella utbudet och utarma public service-tanken så till den grad att skadorna kommer att ta att reparera. Radio och TV har också andra funktioner, som sällan diskuteras, nämligen försvarspolitiska. Vi tar i en annan motion upp det sårbara samhället, där vi framhåller att tyngdpunkten i försvarssträvandena bör läggas på det civila och ekonomiska försvaret. Medierna spelar härvidlag en oerhört viktig roll. Elavbrottet visade på mediernas sårbarhet och utvecklingen med satelliter kommer att förstärka de negativa tendenserna. Vi har tidigare krävt att delar av verksamhet skulle skattefinansieras, däribland radionämnden. Inför investeringsplaner borde också undersökas huruvida inte kostnader skulle kunna finansieras på annat sätt, dvs. genom skatterna i stället för genom licensavgifterna. skulle detta kunna frigöra stora resurser för en bättre programproduktion, nästa budgetår närmare 365 milj. kr. Integriteten skulle icke gå förlorad. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs* 1.att uttalar att försöken med kabel-TV bör ske i överensstämmelse med de kulturpolitiska målen, 2. att uttalar att SVT bör inrikta sin långtidsplanering på att egenproduktionen skall höjas till av utbudet, 3. att hos regeringen hemställer om att möjligheterna utreds att med bibehållande av avgiftsfinansiering delvis finansiera * Se även motion 1983/84:2454. över statsskatten i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. a) att beslutar att, i avvaktan på massmediekommitténs förslag, medge ett extra anslag ur rundradiofonden om , b) att om avslår punkten 4 a) medger en höjning av mottagaravgiften med . utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)