mot · G7022766 · 1984-04-06 00:00:00 — Förslag till ändringar i hyreslagstiftningen (prop. 1983/84:137) Regeringen har i proposition 1983/84:137 föreslagit åtskilliga ändringar i 12 kap. jordabalken, vilket vanligen benämns hyreslagen. Möjligheterna att överklaga hyresnämndens beslut i bytesmål och problemet med misskötsamma och störande hyresgäster i bostadslägenheter har dock ej beaktats. Enligt 70 § andra stycket hyreslagen får hyresnämndens beslut i bytesmål inte överklagas till bostadsdomstolen. Möjligheten till överklagande togs bort fr. o. m. . Anledningen härtill har angetts vara att tillstånd till byten bör prövas snabbt av hyresnämnden (proposition 1973:23 s. 136137). Dröjsmål med avgörandet härav skulle kunna medföra att bytespartnern drog sig ur bytet. Före denna lagändring kunde emellertid besluten överklagas hos fastighetsdomstolen, och såvitt vi vet fanns inga berättigade anmärkningar att framställa mot en sådan rätt till överklagande. Vi har från olika håll erhållit uppgifter om att parterna i bytesmålen alltmer begagnar sig av det förhållandet, att besluten i bytesmålen inte kan överklagas. Parterna anser sig då inte vara så noga med att lämna riktiga uppgifter. Det är inte heller ovanligt att dessa är helt osanna. Bytesmålen prövas av hyresnämnden med förtur, och kallelse utsänds till parterna kanske bara någon vecka före sammanträdet. Detta gör att hyresvärden i regel inte kan kontrollera de uppgifter som framkommer i bytesmålen. Sedan väl beslut meddelats, framkommer ofta att bytet inte alls genomförs på det sätt som uppgivits inför hyresnämnden. Det är helt enkelt fråga om skenbyten. Visserligen kan hyresvärden, om bytet visat sig vara felaktigt, säga upp den nya hyresgäst som flyttat in i lägenheten, men detta förutsätter att denne varit i ond tro och känt till den transaktion som den avflyttade hyresgästen ägnat sig åt. Detta framgår bl. a. av Rättsfall från bostadsdomstolen 1978:38, 1980:40 och 2:81. I de allra flesta fall kan dock inte styrkas att den inflyttande hyresgästen känt till det bakomliggande förhållandet vid bytet, även om detta de facto varit fallet. Följden blir då, att hyresnämnden medger bytet på felaktiga grunder. Här anser vi att rättssäkerhetssynpunkterna fått stå tillbaka för en snabbhet i bytesmålen, som ingalunda kan anses vara så eftersträvansvärd. Enligt 35 § första stycket hyreslagen skall en hyresgäst ha beaktansvärda skäl för bytet, och vad som menas härmed framgår närmare av förarbetena till lagstiftningen. Med sådana skäl menas bl. a. att en växande familj vill 1 1983/84. ha större lägenhet eller det omvända förhållandet att familjen önskar mindre bostad, sedan barnen lämnat hemmet. Det kan även vara fråga om ändrade ekonomiska förhållanden, som gör att hyran blir för dyr. Sjukdom och pensionering kan också vara att hänföra till beaktansvärda skäl. Enligt vad vi kunnat förmärka, tolkar emellertid hyresnämnderna numera dessa skäl liberalt och medverkar därför till att bytesmålen oftast avgörs till hyresgästens förmån. Även av denna anledning synes det oss vara befogat, att besluten i bytesmål bör kunna överklagas. Härmed skulle praxis kunna utformas mera enhetligt, då det ny synes oss svårt att penetrera, hur de beaktansvärda skälen tolkas av landets hyresnämnder. Någon fara för att bytesmålen i någon större grad skulle belasta bostadsdomstolen synes inte finnas, då dessa ofta är av enkel beskaffenhet och bör kunna avgöras på handlingarna. Någon större tidsutdräkt vid prövningen bör inte heller befaras, då målen liksom i hyresnämnden bör kunna avgöras med förtur. Vetskapen om att besluten kan överklagas, bör också göra parterna i bytesmålen mera medvetna om att felaktiga och osanna uppgifter lättare upptäcks i samband med ett överklagande. Hyresvärden får på detta sätt också en rimlig chans att kontrollera, om de lämnade uppgifterna verkligen är sanna. I propositionen föreslås den lagändringen i 35 § hyreslagen, att inte heller andra särskilda skäl talar mot bytet. Härmed avses svarta pengar och detta överensstämmer med den praxis, som utbildats på området (propositionen s. 128). Detta hälsar vi med tillfredsställelse men härmed kommer man inte åt de oriktiga uppgifter som förekommer i hyresmålen. Endast möjlighet till överklagande torde vara botemedlet häremot. Möjligheterna till överklagande har diskuterats i olika sammanhang, och bl. a. har det blivit aktuellt i i samband med att och kommit överens om en frivillig bostadsanvisning, varvid bostadsanvisningslagen inte skulle komma i tillämpning. Varannan ledigbliven lägenhet skall därvid erbjudas kommunen. Parterna har därvid varit överens om att åtskilliga skenbyten förekommer, vilket i sin tur påverkar den frivilliga bostadsanvisningen. Kommunen får då mindre antal lägenheter till sitt förfogande. Vid förhandlingarna om den frivilliga bostadsanvisningen, varvid kommunen företrätts av fastighetsborgarrådet , har kommunen åtagit sig att hos göra en hemställan med krav på att hyresnämndens beslut i bytesmål skall kunna överklagas. Jämväl en annan fråga kräver uppmärksamhet, då har att ta ställning till ändringarna i hyreslagen. Detta gäller problemet med missskötsamma och störande hyresgäster i bostadslägenheter. Enligt 25 § hyreslagen är hyresgästen skyldig att vid lägenhetens begagnande iakttaga allt som fordras för att bevara sundhet, ordning och skick inom fastigheten. Man är därvid skyldig att enligt 24 § även tillse, att andra personer, som bor eller vistas i lägenheten iakttar detta. Av alla torde kunna intygas, att störningarna i bostadslägenheterna haft en tendens att kraftigt öka. Det är inte längre bara alkoholskadade personer som bidrar härtill utan även det nya klientel som utgörs av narkomaner. Hyresvärdarna har på så sätt fått allt större bekymmer med att komma till rätta med problemen. Vidare kan pekas på en annan och mera modern störning, som uppkommer genom användandet av stereoapparater. För många äldre personer har detta blivit en plåga i hyresfastigheterna. Då störningar förekommer i en lägenhet, kan hyresavtalet uppsägas till avflyttning efter skedd uppsägning om hyrestiden är obestämd och föreslagna ändringar i hyreslagen antas av . Möjligheterna föreligger också att göra gällande, att hyresrätten är förverkad enligt 42 § första stycket 5, hyreslagen. Detta förutsätter att hyresgästen tidigare anmanats att vidta rättelse. Om rättelse inte sker, kan hyresvärden ansöka om handräckning enligt handräckningslagen med yrkande om avhysning av hyresgästen. Bestrids yrkandet, får detta inte bifallas, om svaranden visar sannolika skäl för sin invändning eller sökandens rätt eljest framstår som oklar. Om ansökningen om avhysning bifalls, har svaranden rätt att ansöka om återvinning hos fastighetsdomstolen. Detta är vanligt och sker ofta för att fördröja ett mål. Målet övergår då till att bli ett vanligt fastighetsmål och inte ett mål enligt ett summariskt förfarande. Detta gör att processen blir kraftigt fördröjd. Fastighetsdomstolen utsätter efter hand målet till förberedelse, varefter viss skriftväxling kanske förekommer. Med den belastning, som f. n. förekommer vid exempelvis och fastighetsdomstolen där, är det inte ovanligt, att det kan dröja mer än , innan målet avgörs vid huvudförhandling. kanske störningarna pågår i lägenheten till de skötsamma hyresgästernas förtvivlan. Vi anser oss därför vara ute i ett angeläget ärende, då vi föreslår att sådana ändringar görs i hyreslagen att hyresvärd ges ökade möjligheter att bl. a. till fördel för övriga hyresgäster avlägsna en ordningsstörande hyresgäst. Att problemen med ordningsstörande hyresgäster är aktuella, framgår även därav att undertecknad haft anledning att ställa en enkel fråga till bostadsministern och i anledning härav har en debatt förekommit i detta år. Här har då belysts vilka allvarliga störningar som kan förekomma i hyresfastigheterna och inte minst för de allmännyttiga bostadsföretagen. Bostadsministern har emellertid ställt sig kallsinnig till en ändring av hyreslagen beträffande störande hyresgäster. I stället har han förordnat en ändring i bostadsanvisningslagen, vilket vi dock inte anser vara en framkomlig väg. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar att flytta den i 70 § andra stycket gjorda hänvisningen till 35 § till 70 § första stycket, varigenom klagorätt införs för beslut i bytesärenden, 2. att ger regeringen till känna vad som sägs i motionen om ökade möjligheter för hyresvärd att avlägsna ordningsstörande hyresgäster. () ()