ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022953 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2953 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m.m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) kommun har en ovanligt stor andel av sina skatteinkomster från juridiska personer. Kommunen drabbas med andra ord särskilt hårt av överföringen till staten av hela skatteunderlaget från dessa juridiska personer. När detta förslag presenterades i årets budgetförslag aviserades att berörda kommuner skulle kompenseras för denna indragning. Omfattningen och storleken av kompensationen skulle redovisas i kompletteringspropositionen . Kompletteringspropositionen är nu presenterad, men något förslag till kompensation finns inte. En utebliven kompensation skulle riskera att göra det nödvändigt för kommun att genomföra en mycket stor skattehöjning. Jag anser att detta vore mycket olyckligt. I stället bör kommunen erhålla medel i form av extra skatteutjämningsmedel. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att beslutar att beakta kommuns extraordinära beroende av skatteintäkter från juridiska personer vid regeringens fördelning av det extra skatteutjämningsbidraget.
mot · G7022955 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2955 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) 1 proposition 1983/84: 150 bilaga 5 tas upp vissa frågor i samband med inkomstprövningen av bostadsbidrag. Propositionens förslag innebär troligen en förbättring i vissa fall, men i andra kan det bli en försämring. Det år en företagare har underskott blir det vettigt. Men de som enligt de gamla reglerna vägrats bostadsbidrag får räkna underskottet som inkomst genom att förlustavdraget skall läggas till. Lagstiftningen måste därför kompletteras med en övergångsbestämmelse som säger att tillägg för förlustavdrag inte skall ske om förlusten avser tiden före omläggningens ikraftträdande. Detta kommer annars att hårt drabba de familjer som gjorde stora förluster 19801981. När det gäller att lägga underskottsavdrag i förvärvskälla till den beskattningsbara inkomsten måste, om någon rättvisa skall åstadkommas, göras en åtskillnad mellan underskott i en- och tvåfamiljsfastighet och övriga underskott. I samband med skatteomläggningen skedde en uppdelning av förvärvskällor, så att underskott avseende en- och tvåfamiljsfastighet och övriga underskott i förvärvskälla nu redovisas var för sig på deklarationens första sida. De senare kan aldrig påverka ett hushålls konsumtionsstandard med . Underskotten i en- och tvåfamiljsfastighet räknas alltid av direkt från den sammanräknade nettoinkomsten. Eftersom underskott i denna förvärvskälla utgörs av ränta och denna i sin tur räknas med i boendekostnaden är det logiskt att hela underskottet läggs till den taxerade inkomsten vid beräkning av bostadsbidragsgrundande inkomst. Däremot bör endast hälften av övriga underskott i förvärvskälla läggas till den taxerade inkomsten vid beräkning av bostadsbidragsgrundande inkomst. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställer jag 1. att beslutar ändra bestämmelserna om bostadsbidrag i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar ändra hur underskottsavdrag läggs till den taxerade inkomsten vid beräkning av bostadsbidragsgrundande inkomst.
mot · G7022958 · 1984-05-08 00:00:00 — Vissa åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen (prop. 1983/84:200) Jag ansluter mig till moderata samlingspartiets partimotions argumentering och ståndpunkt i anledning av regeringens proposition. Skulle emellertid ogilla moderata samlingspartiets yrkande om avslag på samtliga de förslag propositionen innehåller måste följande synpunkter framföras. Skogsindustrins exportverksamhet ombesörjs i stor utsträckning av s. k. handelshus, som i stor utsträckning i fast räkning av skogsbolag förvärvar skogsprodukter som därefter försäljs på exportmarknaden i handelshusens eget namn. Den föreslagna utformningen av 2 § lagen om exportdepositioner för skogsprodukter träffar således handelshusen. Det är därvid att märka att dessa handelshus arbetar med marginaler som helt skiljer sig från de som kan komma skogsindustrin till godo. Det kan konstateras att, om handelshusen skulle drabbas av skyldigheten att verkställa depositioner i enlighet med lagförslaget, skulle detta innebära att handelshusens verksamhet för export av svenska skogsprodukter finge avbrytas. En sådan störning av den nuvarande marknadsorganisationen för försäljning av svenska skogsprodukter skulle få mycket negativ verkan för skogsindustrin. Det är angeläget, därest förslaget om exportdepositioner för skogsprodukter skall genomföras, att lagen utformas så att handelshusen utesluts från skyldighet att verkställa deposition och att sådan deposition i fall av exportförsäljning genom handelshus i sådant fall åläggs det producerande skogsföretaget. Det torde få ankomma på utskottet att utforma lämplig lagtext. Med det anförda yrkar jag att beslutar, för den händelse bifall ej lämnas till moderata samlingspartiets partimotion i denna fråga, att handelshus, som förvärvar skogsprodukter i eget namn för exportförsäljning, icke skall träffas av reglerna i den föreslagna lagen. Det får ankomma på utskottet att omarbeta lagtext i 2 § i förslaget i överensstämmelse härmed.
mot · G7022960 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2960 m. fl. Vissa åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen (prop. 1983/84:200) Under hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2933 av () m. fl. att avslår proposition 1983/84:200. () () H. () L. () i () PER () ()
mot · G7022961 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2961 m. fl. Vissa åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen (prop. 1983/84:200) Som vi visat i vår ekonomiska partimotion (1983/84:2941) fick avtalsrörelsen - till stor del på grund av regeringens handfallenhet - ett utfall som inte är förenligt med långsiktig ekonomisk balans. När väl utfallet var ett faktum reagerade regeringen med en hel rad åtgärder av huvudsakligen illusorisk art, t. ex. pris- och hyresstopp. I det sammanhanget föreslog regeringen också likviditetsindragning från företag och kommuner, särskild likviditetsindragning från skogsindustrin samt stopp för höjning av utdelningen på aktier. De senare förslagen har förelagts i en särskild proposition (prop. 1983/84:200). har i ovannämnda ekonomiska partimotion förklarat varför vi anser den typ av åtgärder regeringen föreslår som i stort sett verkningslösa i den nu etablerade situationen. Mot denna bakgrund avvisar vi förslagen i proposition 1983/84:200. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:200. () () () () . ÅSLING (c)
mot · G7022962 · 1984-05-10 00:00:00 — Motion 1983/84:2962 m. fl. Vissa åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen (prop. 1983/84:200) I proposition 1983/84:200 har regeringen föreslagit att företag är skyldiga att betala in medel på likviditetskonto i motsvarande på den lönesumma som överstiger 20 milj. kr. Enligt lagförslaget innebär detta att konkurrensneutraliteten bryts för de konsumentföreningar som har flera försäljningsställen och därigenom passerar nämnda lönesumma. har en varuförsöijning uppbyggd på motsvarande sätt men är enskilda enheter, vilka som regel ej går över nämnda lönesumma. Detta innebär att konsumentkooperationen kommer i strykklass och drabbas av kostnader som ej konkurrenterna har ont av. Åtgärder bör vidtas för att konkurrensen skall kunna ske på lika villkor. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder för att bevara lika konkurrensvillkor inom handeln. () ()
mot · G7022964 · 1984-05-11 00:00:00 — Motion 1983/84: 2964 Vissa åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen (prop. 1983/84:200) I proposition 1983/84: 200 föreslås bl. a. att kommunerna skall på likviditetskonto hos sätta in belopp som motsvarar av den del av lönesumma som överstiger 20 milj. kr. Medlen skall stå kvar på likviditetskontot /87. Ett ofta använt mått på kommunernas likviditet är att sätta det s. k. fmansieringskapitalet (omsättningstillgångar minus kortfristiga skulder) i relation till de externa utgifterna. Enligt kommunernas bokslut var fmansieringskapitalet i genomsnitt av de externa utgifterna. I den reviderade finansplanen bedöms kommunsektorns likviditet som f. n. mycket god. Likviditeten varierar dock mycket mellan olika kommuner. I detta sammanhang kan nämnas att det i tidskriften nr 34/1983 redovisade en sammanställning över de olika kommunernas likviditet. Syftet med de föreslagna inbetalningarna till är att dra in överlikviditet. I propositionen anges att regeringen kommer att kunna medge dispens. Därvid bör hänsyn tas till om kommunens eget finansieringskapital är särskilt litet i förhållande till de externa utgifterna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dispens för vissa kommuner från skyldigheten att sätta in medel på särskilt konto i . () ()
mot · G7022965 · 1984-05-11 00:00:00 — Motion 1983/84: 2965 m. fl. Vissa åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen (prop. 1983/84:200) Propositionen innehåller tre lagförslag. Förslaget till lag om inbetalning på likviditetskonto innebär en allmän likviditetsindragning från företag och kommuner i egenskap av arbetsgivare. Lagen om exportdepositioner för skogsprodukter innebär en särskild likviditetsindragning från skogsindustrin som baseras på värdet av exporterade skogsprodukter. Det tredje lagförslaget innebär ett tillfälligt förbud mot höjning av utdelningen på aktier. Propositionens motivering till lagförslagen är ytterst knapphändig. I huvudsak hänvisas till kompletteringspropositionen, varvid det sägs att lagarna skall stödja de förslag som presenteras där. Avsikten uppges således vara att begränsa pris- och kostnadshöjningarna i ekonomin. tar avstånd från alla tre lagförslagen. Vad beträffar kommunerna har vi i annat sammanhang föreslagit begränsningar i statsbidragen till kommunsektorn, vilket vi anser vara en mer effektiv åtgärd för att begränsa den kommunala expansionen. Den föreslagna likviditetsindragningen begränsar enbart tillfälligt dispositionen av medlen. Kontona kan t. ex. belånas så att andra likvida medel skaffas i stället. Därtill kommer att medlen föreslås betalas ut , varför den eventuella restriktiva effekten av åtgärden torde bli mycket liten. Vad beträffar likviditetsindragningen från företagen och särskilt den extra indragningen genom exportdepositioner från skogsindustrin synes den innebära ett indirekt erkännande av att devalveringen var för stor. Avsikten med devalveringen var just att öka vinsterna och lönsamheten i industrin. Den nu föreslagna åtgärden uppges ha precis motsatt syfte. Den önskvärda expansionen inom export- och importkonkurrerande industri främjas inte av en sådan ryckighet i den förda politiken. Vi anser tvärtom att det finns ett stort behov av mera stabila spelregler inom den ekonomiska politiken. Vad speciellt beträffar den föreslagna exportdepositionen från skogsindustrin finns stor risk att denna slår mycket ojämnt mellan olika företag. I värsta fall kan den medföra att exporten från enskilda företag medför sådana likviditetspåfrestningar för företaget att exportförsäljningen måste hållas tillbaka. En sådan utveckling går stick i stäv mot den önskvärda. Det tredje lagförslaget gäller ett tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag, nämligen sådana som är inregistrerade på eller föremål för handel på den s.k. OTC-marknaden. Åtgärden sägs vara motiverad av fördelningspolitiska skäl och påstås öka möjligheterna att få till stånd en lugn pris- och löneutveckling. Detta påstående saknar helt grund i både ekonomiska teorier och praktisk erfarenhet. Det torde i stället ses som en fortsättning av regeringens straffbehandling av enskilda aktiesparare. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att avslår proposition 1983/84:200, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av stabila spelregler. () () () () ()
mot · G7022967 · 1984-05-11 00:00:00 — Motion 1983/84: 2967 m. fl. Ändrade regler för beskattningen av egendomslivräntor (prop. 1983/ 84:140) I propositionen återfinns en beskrivning över nu gällande regler för beskattning av s. k. egendomslivräntor. En sådan kan avtalas mellan köpare och säljare av en fastighet. Livräntan, som skall ha en viss löptid, beskattas efter hand som den utbetalas hos säljaren av fastigheten, varvid köparen erhåller avdragsrätt. 1 propositionens beskrivning av det skattemässiga utfallet vid förekomsten av livräntor har en del aspekter utelämnats. Den ger ett intryck av att användandet av livräntor enbart ger fördelar för såväl köpare som säljare. Vad gäller köparens situation kan det noteras, att användningen av egendomslivränta kan underlätta finansieringen av förvärvet. Den lägre köpeskilling, som blir följden av att också egendomslivränta skall utgå, leder emellertid till ett lägre ingångsvärde vid framtida realisationsvinstbeskattning. Därmed blir skatteuttaget vid en försäljning högre. För köparen kan det årliga avdraget vid utbetalandet av livräntan således sägas vara jämförligt med den avdragsrätt för ingångsvärdet, som hade förelegat vid en framtida realisationsvinstbeskattning. Ett av de främsta skälen för förekomsten av egendomslivsräntor har varit att bereda en rörelseidkare eller jordbrukare en rättmätig pension genom att han eller hon vid försäljningen av sitt företag eller sitt jordbruk inte skall behöva ta upp hela försäljningsbeloppet till beskattning vid ett enda tillfälle. I detta fall framstår bruket av egendomslivränta såsom något naturligt. Det är, enligt vår uppfattning, orimligt att en företagare som av arbetat upp, inte bara en årlig inkomst utan också ett efter hand ökande värde på rörelsen, skall beskattas under ett enda år för den inarbetade värdeökningen. uttalade i sitt betänkande 1980/81:35 att en utredning om den skattemässiga behandlingen av egendomslivräntor var påkallad. Utskottet anförde härvid: Utskottet vill särskilt betona att syftet med denna utredning bör vara att söka komma till rätta med missbruksfallen och inte att hindra eller försvåra överlåtelseformer, som har till syfte att underlätta generationsväxlingar eller att bereda en tidigare innehavare av ett företag en rättmätig pension. Utskottet var i denna fråga enigt. Vad utskottet anförde har emellertid inte alls fått påverka utformningen Där föreslås att möjligheterna att använda egendomslivräntor avskaffas helt från . Regeringen har således valt att inte fullfölja skatteutskottets och eniga uppmaning. Föreliggande förslag bör därför avslås och regeringen återkomma till med förslag om förändrade regler för beskattning av egendomslivräntor i enlighet med vad skatteutskottet anförde i sitt betänkande 1980/ 81:35. Mot denna bakgrund hemställer vi att beslutar avslå proposition 1983/84:140. () BO () () () () () () ()
mot · G7022968 · 1984-05-14 00:00:00 — Motion 1983/84:2968 m. fl. Ändrade regler för beskattningen av egendomslivräntor (prop. 1983/ 84:140) I propositionen föreslås att de särskilda bestämmelser som finns för beskattningen av egendomsöverlåtelser mot livräntar skall avskaffas. I stället föreslås att betalning i livränteform beskattas som realisationsvinst eller vid företagsöverlåtelser som inkomst i den aktuella förvärvskällan. Till grund för förslaget finns en departementspromemoria, Ds Fi 1984:1 Egendomslivräntor. Utredningen tillsattes efter ett enigt riksdagsbeslut . anförde i sitt betänkande SkU 1980/81:35 bl. a. följande: Enligt utskottets mening finns det skäl anta att denna form av skatteundandragande kommer att tillta inte minst i ett läge då reglerna om skatt på realisationsvinster skärpts. Utskottet vill särskilt betona att syftet med denna utredning bör vara att söka komma till rätta med missbruksfallen och inte att hindra eller försvåra överlåtelseformer som har till syfte att underlätta generationsväxlingar eller att bereda en tidigare innehavare av ett företag en rättmätig pension (s. 7). Enligt vad som anförs i departementspromemorian och än mer i remisssvaren finns det emellertid inget stöd för uppfattningen att användningen av livräntor har ökat. Tvärtom framkommer att det rör sig om en mycket marginell företeelse. Inte heller är det så att allt bruk av livräntor innebär ett missbruk. Egendomslivränta kan i många fall vara ett naturligt tillvägagångssätt när en yngre person skall överta ett familjeföretag, eller som en form av pensionering för den som säljer företaget. I propositionen behandlas bruket av egendomslivränta vid företagsöverlåtelser mycket kortfattat. Slutsatsen är att Jag inser visserligen att livräntan i vissa fall kan utgöra en komplettering till pension och underlätta finansiering av företagsförvärv. Men detta avfärdas med att Andra möjliga finansieringsvägar står till buds vid företagsförvärv. (sid. 14 i propositionen). Enligt vår uppfattning är förslaget i propositionen inte i överensstämmelse med skatteutskottets och tidigare ställningstagande. Det har inte visats att det förekommer ett utbrett missbruk, och förslagen kommer med stor sannolikhet att försvåra generationsväxlingar och försämra pensionsmöjligheterna för en tidigare innehavare till ett familjeföretag. bör därför avslå förslaget och i stället begära ett nytt som tar hänsyn till vad skatteutskottet tidigare anfört. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att avslår proposition 1983/84:140, 2. att hos regeringen begär ett nytt förslag i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()
mot · G7022969 · 1984-05-17 00:00:00 — 1983/84:2969 m. fl. revisorers förslag angående vissa åtgärder på beskattnings- och indrivningsområdet (förs. 1983/84:24) I förslaget till föreslår revisorerna att en ny organisation på alla nivåer för uttagande av skatter och avgifter införs. Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag om detta. Även vissa andra smärre förändringar föreslås. I detta sammanhang föreslås även att kronofogdemyndigheterna, KFM, skall inrymmas i denna nya organisation med en gemensam huvudman. I avvaktan därpå bör , RSV:s, förslag om ny distriktsindelning inte genomföras. kommunisterna delar utredningens slutsatser att en bättre organisation på skatte- och avgiftsområdet bör genomföras. Vi anser däremot inte att denna nya organisation skall inrymma även KFM. Vad beträffar exekutionsväsendet är detta en avskild del av administrationen som också i viss utsträckning handlägger indrivningar som inte är att hänföra till skatter eller avgifter. Kronofogdemyndigheternas verksamhet har effektiviserats på så sätt att de större målen, dvs. mål med stora gälder, har getts ökade utrednings- och indrivningsresurser. Det är viktigt att just dessa fall ges speciell uppmärksamhet. Inte minst med anledning av att de utgör av gäldbeloppen, men endast av indrivningsfallen. Den av RSV genomförda utredningen jämte förslag om omorganisation av KFM bör, enligt revisorerna, anstå i avvaktan på den nya organisationen av skatte- och indrivningsväsendet. För vår del anser vi att förslaget om ny distriktsindelning av KFM inte bör komma till stånd. För att effektivt kunna sköta indrivning bör kronofogdarna, vad gäller det organisatoriska, vara så decentraliserade som möjligt. För att åstadkomma bättre effektivitet när det gäller de större gäldenärerna bör detta ske genom ökade resurser. Detta har vi också förordat i motioner i . Det är knappast möjligt att märkbart förbättra situationen när det gäller icke indrivna restförda skatter med minskade eller i stort sett oförändrade resurser. Dessa icke indrivna restförda skatter och avgifter uppgår till . kommunisterna anser alltså att revisorernas förslag till regeringen inte bör omfatta kronofogdemyndigheten och att RSV:s förslag till ny distriktsorganisation för KFM inte bör läggas fram. 1 1983/84.3 sami. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande omorganisation av kronofogdemyndigheten. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7022970 · 1984-05-18 00:00:00 — Motion 1983/84:2970 m. fl. revisorers förslag angående vissa åtgärder på beskattnings- och indrivningsområdet (förs. 1983/84:24) revisorer har till lämnat sitt förslag 1983/84:24 som bl. innehåller förslag om principbeslut om en ny organisation för uttagandet av skatter och avgifter och förslag om att kronofogdemyndigheterna skall ingå i en regional/lokal skatteadministration. Att få en effektivare organisation på beskattnings- och indrivningsområdet är positivt. Vi anser dock att bör invänta resultatet av de utredningar som f. n. arbetar med dessa frågor. Som framhålls i den moderata reservationen mot förslaget anser också de flesta av remissinstanserna detta, inte minst mot bakgrund av att det material som presenteras inte ger tillräcklig säkerhet i bedömningen av konsekvenserna av en sådan omorganisation. Det kan bl. a. ifrågasättas om ett överförande av mervärdeskatteenheternas arbetsuppgifter till de lokala skattemyndigheterna är lämplig. Antalet skattskyldiga är relativt begränsat och den kompetens som finns hos länsstyrelserna kan vara svår att uppnå vid 120 lokala skattemyndigheter. Vad gäller frågan om kronofogdemyndigheternas samordning med skatteorganisationen anser vi att detta inte bör ske. Kronofogdemyndigheterna är inte i första hand till för att vara ett skatteindrivningsorgan utan ett serviceorgan för företag och enskilda. Vi befarar att kronofogdemyndigheterna efter en sådan samordning inte i samma utsträckning som kan biträda företag och enskilda utan huvudsakligen blir en skatteindrivningsmyndighet. Detta är inte acceptabelt. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi 1. att inte nu tar ställning till frågan om en ny organisation för uttagandet av skatter och avgifter, 2. att uttalar att kronofogdemyndigheterna inte bör samordnas med den lokala/regionala skatteadministrationen. () () () () () () ()
mot · G7022972 · 1984-05-18 00:00:00 — revisorers förslag angående vissa åtgärder på beskattnings- och indrivningsområdet (förs. 1983/84:24) delar uppfattningen som revisorer framför att den nuvarande organisationen för beskattning och indrivning i väsentliga avseenden inte förmår att effektivt fullgöra de uppgifter som åligger den. Denna brist drabbar såväl staten som den enskilde. Den utgångspunkt som ligger till grund för revisorernas förslag, att skapa en ny och till rådande förhållanden effektivt anpassad organisation, är därför riktig. Det är angeläget att den nya organisationen är väl genomtänkt innan den genomförs. Detta torde kräva ett omfattande förarbete. Ett sådant kan sägas pågå genom de utredningar som f. n. arbetar med skattefrågor och skatteadministration ur skilda aspekter. Den i förslaget presenterade granskningsrapporten utgör därvid självfallet en central del. Vi anser därför, i likhet med flertalet remissinstanser, att regeringen bör avvakta med att lägga förslag till en ny organisation till dess att pågående utredningar har presenterat sina resultat. Därigenom skapas bättre förutsättningar att få ett allsidigt underlag för förändringar. Vi motsätter oss därför revisorernas förslag att regeringen redan nu bör ta fram underlag till ett principbeslut. Vi vill i detta sammanhang understryka vikten av att en ny framtida organisation förmår att effektivt debitera, uppbära samt driva in skatter och avgifter till det allmänna. Det är oacceptabelt att stat och kommuner går miste om inkomster till följd av en bristande skatte- och indrivningsorganisation. måste framtida förändringar ta hänsyn till att exekutionsväsendet också har att betjäna enskilda intressen och att organisationen i sin helhet måste vara överskådlig och inrättad så att den möjliggör för enskilda att själva på ett enkelt sätt tillvarata sina intressen. Dessutom är det angeläget att erinra om att effektiviteten inte alltid står i proportion till organisationens storlek. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts. () () mlnmb/gotmb 78645 1984