ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702865 · 1984-01-19 00:00:00 — och i mellersta och norra Arbetslöshetssiffrorna slår nya dystra rekord i mellersta och norra . Dessa problem är både konjunktur- och strukturbetingade. Det beslut som tog angående varvspolitiken får mycket negativa konsekvenser för sysselsättningen i regionen. är i särklass mest varvsberoende kommun. Varvsnäringens andel av de industrisysselsatta är . Av den totala sysselsättningen svarar Uddevallavarvet för . Uddevallavarvet är inte bara den största arbetsplatsen i kommun, utan den största i hela regionen. Kommunerna i samt Färgelunda kommun i är genom sin arbetskraftspendling till Uddevallavarvet mycket beroende av denna arbetsplats för sin sysselsättning. Riksdagsbeslutet, som innebar att Uddevallavarvet skulle genomföra en minskning av sin produktionsvolym , får till följd att arbetsstyrkan skall reduceras med 370 personer samt ytterligare 59 personer vid dotterbolaget i . har dessutom beslutat att dra ned på slakterikapaciteten vid anläggningen i . Denna neddragning kommer att beröra 216 personer och genomföras . Huvuddelen av de varslade kommer att lämna sina anställningar . Dessa företags stora neddragningar kommer också att få en negativ effekt för underleverantörer och serviceföretag, med ytterligare friställningar som följd, i hela regionen. I regionen har även aviserats ytterligare personalreduceringar inom industrin. Inom t. ex. pågåren översyn av verksamheten, där f. n. tre olika alternativ övervägs, vilka samtliga innebär en personalreducering med 40-50 personer. Entreprenadföretagen inom verkstadsindustrin förutses också få en nedgång i sysselsättningen . a. försvinner det tillskott av arbetstillfällen som utbyggnaden av krackeranläggningen vid raffinaderiet i inneburit i och med färdigställandet . Även om en del av de ovan redovisade sysselsättningsminskningarna kan genomföras genom s. k. naturlig avgång och förtidspensionering blir de indirekta effekterna för ungdomar och andra nytillträdande på arbetsmarknaden mycket allvarliga. Dessa gruppers möjligheter att få jobb blir väsentligt mindre. Att den öppna arbetslösheten i regionen kunnat begränsas beror på mycket omfattande arbetsmarknadspolitiska insatser, där kommunerna tillsammans med ställt upp på ett föredömligt sätt. Arbetsförmedlingens Uddevalladistrikt hade drygt 2800 personer sysselsatta med hjälp av olika åtgärder - främst beredskapsarbeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala sig för att Uddevalla-Lysekilsområdet inkl. samt norra i övrigt och kommun i omgående utpekas som temporärt stödområde , inom vilket lokaliseringsbidrag med högst och lokaliseringslån med högst av godkänt stödunderlag för investeringar i industri, industriliknande verksamhet, industriservice, partihandel, industriinriktad uppdragsverksamhet samt turistprojekt kan utgå.
mot · G702866 · 1984-01-20 00:00:00 — Temporär inplacering av kommun i stödområde C Under har vi fått uppleva stora förändringar inom industrisektorn. Antalet förvärvsarbetande i industrin har minskat kraftigt, en utveckling som vi ännu ej sett slutet på. Detta har slagit hårt mot de delar av landet där basindustrierna, skog-, järn- och stålhanteringen, svarar för större delen av sysselsättningen. Särskilt svår är situationen i de s. k. bruksorterna, däribland kommun, vilken är helt beroende av ett enda företag, , och utvecklingen inom stålindustrin. var expansiva år för kommun. var i ett ständigt behov av ny arbetskraft, inflyttningen var stor, bostadsbyggandet omfattande. Ett välplanerat samhälle med rikt serviceutbud byggdes upp. kunde man notera en stagnation, vilken övergått i en minst sagt besvärlig utveckling för kommun. har antalet förvärvsarbetande i industrisektorn minskat med omkring 1 500 personer. Detta har till största delen skett genom s. k. naturlig avgång vid . Till detta kommer ett par större företagsnedläggningar. minskade kommunens folkmängd med 1830 personer, vilket bl. a. haft den negativa effekten att den kommunala bostadsstiftelsen har 400-500 outhyrda lägenheter. Arbetsmarknadssituationen är svår. Detta gäller inte minst situationen för kommunens ungdomar, vilka tvingas flytta till andra delar av landet. Kommunen har arbetat med att skapa nya arbetstillfällen, ett arbete som naturligtvis intensifierats . Åtgärderna har i första hand inriktats på att skapa förutsättningar för en utveckling av de företag som finns i kommunen. Genom välplanerade industriområden och byggande av lokaler har man också medverkat till nyetableringar. Ett projekt som kommunen och de fackliga organisationerna tillsammans initierat är skapandet av ett regionalt utvecklingscentrum för industriell elektronik. Ett utvecklingscentrum skulle ha stor betydelse för företagens utveckling, inte bara i utan i hela regionen. I kommunens arbete med att skapa nya arbetstillfällen är tillgången till regionalpolitisk! stöd av största betydelse. står kommun helt utanför stödområdet. Såväl kommunen som har upprepade gånger påtalat att åtminstone temporärt bör inplaceras i stödområde C. Dessa framställningar har aldrig bifallits. Inplaceringen i stödområde C är av så stor betydelse för möjligheterna att vända utvecklingen i kommunen att denna fråga ånyo måste prövas. Genom den omstrukturering som gjorts vid och en allt större uppslutning från kommunens övriga företag finns förutsättningar att vända utvecklingen. För att lyckas ställs stora krav på kommunen, vilken måste vara den drivande kraften. Här måste länsmyndigheter och centrala instanser ställa upp och genom olika insatser stödja kommunen. Inplacering av kommun i stödområde C är den första insats som måste göras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att kommun inplaceras i stödområde C. minab/gotab 1984 77618
mot · G702867 · 1984-01-19 00:00:00 — 1983/84 867-871 m. fl. Näringslivets strukturomvandling har drabbat den värmländska bergslagen mycket hårt. Järngruvorna, som haft stor betydelse i , är nedlagda. i lades ned . Personalstyrkan vid bruken i , , och har reducerats mycket kraftigt. Vid rörverket i hade man så sent som ca 1000 anställda. fick 433 arbetare och tjänstemän sin utkomst från rörverket. 150 av dessa mister sina arbeten. Framtiden för åtminstone 150 av de kvarvarande 300 anställda i bedöms som osäker. Den minskade sysselsättningen har lett till stor arbetslöshet och en omfattande utflyttning. För berörda kommuner talar befolkningssiffrorna sitt tydliga språk. Regionen hör utan tvivel till de mest drabbade i landet. tredjedelar av den folkminskning som råkade ut drabbade de fyra bergslagskommunerna. Den senaste neddragningen vid rörverket i kommer av allt att döma att slå mycket hårt mot kommunen med en kraftig utflyttning som följd. För har folkmängden minskt kontinuerligt . var sålunda befolkningstalet 19057 mot 14122. Kommunens målsättning om ett lägsta befolkningstal på 15500 invånare för att effektivt utnyttja service och trygga resursbehovet har för länge sedan fått överges. Den kommunala ekonomin utsätts för stor påfrestning, framför allt på grund av de många tomma lägenheterna i den kommunala bostadsstiftelsen. Detta förhållande gäller även övriga kommuner i regionen. Den framtida utvecklingen är inte lätt att förutse. måste ju botten vara nådd. Tyvärr talar dock mycket för att ytterligare neddragningar och strukturförändringar kan bli aktuella inom stålrörelsen. I takt med folkminskningen sker också neddragningar i handeln och servicenäringarna. För berörda kommuner kan detta bli förödande. 1 1983184.3 sami. En viss förändring av det alltför ensidiga näringslivet i den värmländska bergslagen har kunnat skönjas. En omfattande utbyggnad av den mindre och medelstora industrin måste ske snabbt, för att en god samhällsservice skall kunna tryggas . För det krävs speciella åtgärder, som gynnar nyföretagande och ger befintliga företag möjlighet till utveckling. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att de fyra bergslagskommunerna i skall inlemmas i stödområde B. () ()
mot · G702869 · 1984-01-19 00:00:00 — Arbetsmarknadsutbildningens samordning med övrig likartad utbildning I med många ekonomiska problem är det mer än någonsin angeläget att befintliga resurser utnyttjas på bästa sätt. Gymnasieskolan har - på grund av ökat elevantal - krävt utökade resurser. Den situationen kommer att förändras , dels på grund av ett minskat elevantal, dels genom att lärlingsutbildningen förhoppningsvis kommer att ta en ökad andel av yrkesutbildningen. Gymnasieskolan kommer med största sannolikhet att ha en betydande överkapacitet som vi effektivt bör utnyttja. Det finns också många goda skäl för att kommunerna skall få ett ökat ansvar för sysselsättningen. En ökad decentralisering av ansvaret för sysselsättningen till kommunerna medför att även arbetsmarknadsutbildningen i högre grad blir en fråga. Det är också troligt att en ökad lärlingsutbildning kommer att skapa ökade resurser i många företag att tillhandahålla aktuell arbetsmarknadsutbildning. och personalutbildning (KAFU) har lagt fram förslag avseende arbetsmarknadsutbildningens framtida organisation, som redovisas i årets budgetproposition bilaga 12. Förslagen tycks inte ha beaktat kommande förändringar inom gymnasieskolan eller analyserat effekterna av ändrad ansvarsfördelning mellan AMS och kommunerna. Om befintliga resurser skall utnyttjas på bästa sätt måste detta vara viktiga delar av beslutsunderlaget för arbetsmarknadsutbildningens kommande organisation. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hemställer att regeringen i ett aviserat förslag avseende arbetsmarknadsutbildningens framtida organisation noga prövar möjligheterna att genom ökad samordning av arbetsmarknadsutbildningen och likartad utbildning i kommuner och i företag så effektivt som möjligt utnyttjar befintliga resurser och skapar förutsättningar för en enkel administration. () ()
mot · G702871 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:871 Decentralisering och demokratisering har blivit honnörsord. Ser man närmare på tillämpningen, kan det dock inte hjälpas att det alltför ofta synes vara fråga om ordets makt över tanken. Decentralisering bör innefatta, att beslutsfunktionen flyttas ned till den lägsta existerande nivån inom beslutsprocessen, och demokratisering, att ett ökat inflytande bereds svenska folket. Vi har emellertid sett många exempel på hur man i stället för att noggrant penetrera situationen i syfte att åstadkomma en reell decentralisering och demokratisering, som lever upp till begreppen, har valt en annan och enklare väg. Denna innebär att man helt enkelt tillskapar ett nytt mellanled i beslutsprocessen, varigenom man anser sig ha uppnått det uppsatta syftet. Såväl decentraliseringen som demokratiseringen är dock i denna situation endast skenbar. I själva verket har man bara åstadkommit en ökad byråkratisering genom det nya mellanledet, som sällan har någon verklig förankring. Ett av de mest flagranta exemplen på detta är tillskapandet av de s. k. distriktsarbetsnämnderna inom arbetsförmedlingens område. vilade besluten och ansvaret på länsarbetsnämnderna. påbörjades en försöksverksamhet med distriktsarbetsnämnder, vilken utan egentlig utvärdering permanentades 1979. Utöver länsarbetsnämnderna har inrättats 79 distriktsarbetsnämnder i spetsen för var sitt arbetsförmedlingsdistrikt. Dessa nämnder består av tio ordinarie ledamöter och tio suppleanter vardera, tillsammans alltså 1580 personer. Dessa kostade i arvoden och kompensation för förlorad arbetsinkomst 1982/83 2,6 milj. kr. Till detta kommer kostnader för handläggare och service, som utan vidare uppgår till ett lika stort belopp, under förutsättning att distriktsarbetsnämnderna endast skulle ta i anspråk en fjärdedels tjänst per distrikt för handläggning och service. Sannolikt rör det sig om högre siffror. Det kan dock konstateras att distriktsarbetsnämnderna kostar i varje fall minst ca 5 milj. kr. Detta är möjligen acceptabelt, om distriktsarbetsnämnderna fyller en väsentlig funktion, om de innebär att en verklig decentralisering och demokratisering av verksamheten har ägt rum och om också en effektivisering av denna har skett. Men så är inte fallet. Alltför många vittnesbörd talar om ett totalt onödigt byråkratiskt mellanled. Distriktsarbetsnämnderna fyller inte någon positiv funktion. De förlänger handläggningstiden och har enbart blivit ett extra mellanliggande beslutssteg. Den ytterligare sakkunskap som ledamöterna till äventyrs kan tillföra står inte i proportion till de extra kostnaderna och tidsutdräkten i beslutsprocessen. Inte minst mot bakgrund av det besvärliga statsfinansiella läget bör följaktligen distriktsarbetsnämnderna avvecklas . Deras uppgifter bör på nytt ankomma på länsarbetsnämnderna. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omedelbar avveckling av distriktsarbetsnämnderna. minab/gotab 1984 77619
mot · G702874 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:874 m. fl. Statliga verkschefers uppdrag i privata bolagsstyrelser De svenska statliga verken i vårt land fyller stora uppgifter. Det allmänna intrycket har varit och är att dessa verk leds och sköts på ett bra sätt. Några enstaka olyckliga händelser kan inte förta detta intryck. Cheferna för de statliga verken har fått ett stort förtroende och ett stort ansvar. Detta kräver stora och mycket arbetskrävande insatser, som i regel ej torde tillåta att man åtar sig omfattande arbetsuppgifter på andra arbetsområden. Från ovan nämnda synpunkter och med hänsyn till att de statliga verken måste bedriva sin verksamhet helt oberoende av ovidkommande påverkan ter det sig för många stötande om verkschefer har uppdrag i privata bolagsstyrelser. Vi anser därför att principen bör vara att chefer för statliga verk icke skall ha uppdrag i privata bolagsstyrelser om ej synnerliga skäl föreligger. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening uttalar att chefer i statliga verk i princip ej bör inneha uppdrag i privata bolagsstyrelser om ej synnerliga skäl föreligger. () () () ()
mot · G702876 · 1984-01-19 00:00:00 — Åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i har man vid resa med tåg i med sina långa avstånd kunnat erhålla förtäring i restaurangvagn eller kaffevagn som medföljt. förekommer detta bara på de mera trafikerade linjerna, och resenärerna är därför hänvisade till att själva medha förtäring. Enligt min mening bör det beredas möjlighet för ungdomar mellan att medfölja tågen för försäljning av kaffe, läskedrycker, smörgåsar m. m. Ungdomarna bör för att ekonomisera verksamheten medges befrielse från erläggande av moms och arbetsgivaravgift. Med stöd av vad som här anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ökad sysselsättning för ungdomar i . minab/gotab 1984 77628
mot · G702881 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. har de handikappades situation på arbetsmarknaden blivit allt svårare. kan det vara så att den handikappade haft ett jobb och där blivit handikappad på grund av den teknik som använts och den arbetsmiljö som han eller hon tvingats arbeta i. Dessa människor gör en bitter erfarenhet av det svenska välfärdssamhället den dag de hänvisas till passivitet, sociala bidrag och förtidspensionering. Det kan därför inte accepteras att antalet platser med varaktigt lönebidrag endast får öka med ytterligare 500 under kommande budgetår. Vi vill erinra om att kön till en sådan anställning omfattar över 1100 personer f. n., vilket betyder att 600 personer kommer att ställas utanför, samt att den senare siffran kommer att öka eftersom det ständigt tillförs nya sökande. Departementschefen säger också att de allmännyttiga organisationerna har visat stort intresse för att rekrytera till lönebidragsanställningar och att de i många fall kan erbjuda arbetshandikappade lämpliga arbetsuppgifter och väl anpassade arbetsförhållanden i övrigt. Det finns därför mycket starka skäl för att begränsningen av antalet platser och att man i särskilda fall ger 100-procentiga bidrag. För det första har man , inte minst från regeringshåll, betygat sin vilja att slå vakt om och värna om dem som har det sämst ställt i samhället. Sådana intentioner måste i allra högsta grad gälla den här gruppen och resultera i konkreta handlingar. Lönebidragsanställning innebär heller inga större kostnader för samhället, eftersom de i likhet med andra arbetslösa och förtidspensionärer måste ha sin utkomst. När beslutade att lönebidraget skulle minska från befarade vi att detta skulle få till resultat att endera skulle många lönebidragsanställda förlora sina jobb, eller också måste kommunerna gå in och täcka mellanskillnaden. Det senare har besannats, vilket innebär att staten också i detta fall övervältrade en del av kostnaderna på kommunerna. har kommunerna olika prioriteringsbestämmelser över vilka organisationer man är beredd att betala mellanskillnaden till, och det är även svårt att få en helhetssyn på hur alla våra 283 kommuner har handlat i den här frågan. Därför måste det ses som angeläget att ett statligt bidrag på kan ges i särskilda fall. I sådana fall bör lämpligen arbetsförmedlingarnas bedömning ligga till grund för beslut. Vi anser därför att en begränsning av antalet nyanställningar måste avvisas och att målsättningen i stället måste vara arbete till alla sökande. I särskilda fall skall statligt stöd också kunna utgå. måste anslås bör dessa upptas på tilläggsbudget. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar avslå förslaget om begränsning av ökningen av antalet lönebidragsanställda till 500, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförs i motionen om anställning med lönebidrag. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702885 · 1984-01-20 00:00:00 — Inrättande av en permanent excerperingscentral i Närmare 20-talet kvinnor har beredskapsarbete vid excerperingscentralen i , inland. Vid excerperingscentralen utförs viktigt grundarbete för genetiskgenealogisk forskning. Utdrag görs ur källmaterial som sedan databehandlas. Detta material ligger sedan till grund för forskning inom skilda områden, främst inom medicinen. Det arbete som utförs vid excerperingscentralen är således ytterst betydelsefullt för samhället på många områden. Den personal som arbetar vid centralen har oroats av uppgiften att AMS, som är huvudman för verksamheten, vill överflytta huvudmannaskapet till annan huvudman och för sin del inte är beredd att anslå medel för verksamheten efter . Med hänsyn till verksamhetens inriktning och den permanenta karaktär verksamheten numera har anser AMS att något organ under är mera lämpat att vara huvudman för excerperingscentralen i . Verksamheten vid excerperingscentralen i är ytterligt värdefull för forskning på många områden och då främst inom medicinen. Starka skäl talar för att något organ under bör bli huvudman för verksamheten vid excerperingscentralen och att denna permanentas. För det lilla inlandssamhället är verksamheten vid excerperingscentralen av största betydelse ur sysselsättningssynpunkt. Ersättningsjobb för de ca 20 kvinnor som om excerperingscentralen läggs ned blir arbetslösa går inte att uppbringa. Om verksamheten skulle läggas ned blir följden att samhället står kvar med höga kostnader för arbetslösheten utan att ha fått ett värdefullt arbete för forskningen utfört. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att verksamheten vid excerperingscentralen i skall ges permanent karaktär samt att den inordnas under .
mot · G702886 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Byggnadslagstiftningens krav på källarutrymme m. m. Grundläggande krav på bostadens utrymme och utrustning återfinns i byggnadsstadgan (BS 46 §). Där återges hur bostaden skall anordnas så att den bereder möjlighet till trevnad och god hygien. a. anges att bostaden skall innehålla tillfredsställande utrymmen lämpliga för förvaring av matvaror. Ett ofta påtalat problem, som nästan alla hushåll råkat ut för, är de dåliga utrymmen som i allmänhet finns i flerbostadshusen då det gäller förvaring av rotfrukter som potatis, rödbetor, morötter, kål etc. Ofta saknas också lämpliga utrymmen för sylt, saft, frukt o. d. De utrymmen som finns är som regel så varma eller kalla att de är helt olämpliga, och några möjligheter att reglera värmen finns oftast inte. Allt fler hyresgäster har fått möjligheter till och utnyttjat odlingslotter för egna odlingar i närheten av bostaden. Allt fler har också blivit medvetna om att tillgången på bra, giftfri mat betyder mycket för hälsa och välbefinnande. Den egna odlingen ger glädje och tillfredsställelse och betyder dessutom en hel del för de enskilda hushållens ekonomi. Ofta saknas dock lämpliga förråd i hemmet för förvaring. Bestämmelserna i byggnadsstadgan om utrymmen för förvaring av matvaror måste också omfatta en anvisning om att ordentliga kallutrymmen i form av källar-, vinds- eller skafferiutrymmen för långtidsförvaring skall finnas. Vi föreslår därför att en sådan förändring (förtydligande) tillförs nu gällande bestämmelser, vilket exempelvis bör kunna göras i form av tillägg till byggnadsstadgan. En sådan förändring bör också successivt införas för de befintliga flerbostadshusen, i samband med reparation, omoch tillbyggnad. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om tillägg till, alternativt förtydligande av, byggnadsstadgans 46 § i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) INGA (vpk)
mot · G702887 · 1984-01-19 00:00:00 — och rätt att bygga i glesbygd I alltför många fall hindras glesbebyggelse utifrån skiftande motiv. Krångel och byråkrati möter den som ansöker om byggnadslov utanför planlagda områden. Politiska motiv, som för den enskilde upplevs som konstiga, kan lägga hinder i vägen för genomförande av önskemål i boendet. Byggnationen hindras också med motiveringen att det inte skall vara ytterligare utfarter till allmän väg. Detta är en märklig motivering, eftersom just den allmänna vägen ute i glesbygden är till för att betjäna de boendes behov. Den som vill bygga kan bli anvisad plats på ett område som inte passar vederbörande bara därför att en redan befintlig utfart skall utnyttjas. Rätten att själv kunna bestämma sin bostadsort och den boendeform som passar är viktig. Detta gäller inte minst för de människor och familjer som önskar bosätta sig på landsbygden. För många är det naturligt att kunna bygga ett hus på föräldrarnas gård, även om man har sin utkomst av annan verksamhet. Detta är också positivt för kontakten mellan generationerna. Andra vill bosätta sig på landsbygden för att komma i närheten av naturen och därigenom kunna tillgodogöra sig de fördelar som detta medför. Oaktat vad motivet är måste det framstå som en rättighet att kunna välja huruvida man vill bo på landet eller i tätortsmiljö. Det är nödvändigt att rätten att bygga och bo på landsbygden ges ett lagstadgat skydd. Den enskildes rätt på detta område bör återigen klart framgå av byggnadslagstiftningen. I vissa fall kan allmänna intressen motivera ett avslag på byggnadslovsansökan. Ett sådant avslag måste då från sida klart kunna motiveras. Avslag på sådan byggnadslovsansökan måste ses som klara undantag, och rätten att bygga på landet måste vara huvudregel i lagstiftningen. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i byggnadslagstiftningen så att rätten att bygga och bo utanför planlagda områden blir klart fastställd.
mot · G702890 · 1984-01-19 00:00:00 — Fördelningen av statsbidrag till kommuner och landsting Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:889 hemställs att hos regeringen begär en särskild utredning om en inordning av alla specialdestinerade statsbidrag i en skatteutjämningsreform byggd på den nuvarande kommunalskatteutjämningens principer, som innebär en rättvisare fördelning av de statliga resurserna till län och andra utsatta områden. () () * Se även motion 1983/84:890
mot · G702892 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Ökade resurser till för att bekämpa narkotikabrottsligheten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:89 yrkar vi 1. att riksdagern beslutar att till : Förvaltningskostnader för /85 anvisa ett förslagsanslag som är 2 milj. kr. högre än vad föredraganden föreslagit för att därmed möjliggöra ytterligare två narkotikahundekipage samt 15 ytterligare tjänster, 2. att hos regeringen hemställer att generaltullstyrelsen ges möjlighet att ansluta vissa av terminaler till spaningsregister. () () () () HANS () i