mot · G7021694 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1694 m. fl. Teckenspråkstolkning för döva studerande inom den högre utbildningen har det vid i vuxit fram forskning om dövas teckenspråk och om dövas språkliga situation och språkinlärning. Forskningen har rönt erkännande både i och utomlands; så fick t. ex. i uppdrag att anordna det första internationella symposiet om teckenspråksforskning. En av forskarna vid disputerade på den första språkvetenskapliga doktorsavhandlingen i om dövas teckenspråk. Forskningen har på några viktiga områden varit av stor positiv betydelse för dövas situation i . Teckenspråket har accepterats som ett eget språk och döva har erkänts som en språklig minoritet. Teckenspråket är de dövas modersmål, svenska språket är de dövas andraspråk. Genom denna syn på dövas språksituation har som första land i världen erkänt dövas rätt till tvåspråkighet, något som bl. a. fått genomslag i de studieplaner för specialskolan som fastställde . Respekten för dövas språk anses i vara större än någon annanstans i världen. Forskarnas insatser har härvidlag varit mycket stora. Forskningen har vidare lett till att det vid ges utbildning som direkt vänder sig till döva studerande. Enstaka kurser för döva har givits i lingvistik (20 poäng), teckenspråk (60 poäng), svenska språket (40 poäng) och litteraturvetenskap (20 poäng). Samarbete har inletts med högskolan för lärarutbildning i . På de nämnda kurserna ges all undervisning på teckenspråk av lärare som behärskar det språket. Utbildningen innebären pionjärinsats. Någon högskoleutbildning för döva har inte funnits vare sig i eller annorstädes i . De här kurserna är de första ansatserna till ett dövuniversitet jämförbart med i , där högre utbildning ges på teckenspråk. Men man arbetar på att vidga högskoleutbildningen för döva vid till att omfatta flera utbildningar. skulle få kunna bli ett "nordiskt dövuniversitet", dvs. ett universitet som ger utbildning för döva inte bara från utan även från de andra nordiska länderna. En sådan utbyggnad kommer att ta tid. Det gäller att undan för undan kunna erbjuda döva utbildning på kurser som ingår i rie utbud inom samtliga fakulteter. Detta är självklart, eftersom döva i likhet med hörande givetvis efterfrågar utbildning inom hela högskoleområdet. Med hittillsvarande uppläggning kräver kurserna lärare som både är kompetenta i sina ämnen och har kompetens i teckenspråk. 1 de allra flesta fall kan man inte räkna med detta. Undervisning måste i stället ges på talat språk som tolkas till teckenspråk. Men då behövs en god tillgång på kvalificerade teckenspråkstolkar och rimliga villkor för sådana tolkar vid . Tillgången på teckenspråkstolkar med de kvalifikationer som erfordras i det här sammanhanget har varit mycket dålig. Det finns dock skäl att vänta att situationen blir bättre. avslutas utbildningen för den första gruppen teckenspråkstolkar inom den allmänna tolklinjen. Också den utbildningen sker vid , och den får ses som ett led i satsningen på det framtida dövuniversitetet. Inte någonstans i världen finns det någon jämförbar tolkutbildning. Utbildningen omfattar 60 poäng. Den ligger på en hög färdighetsnivå och är inriktad på teckenspråkstolkning i utbildningssammanhang. Det bör alltså finnas förutsättningar för att fr. o. m. /85 knyta kompetenta teckenspråkstolkar till . Forskningen om dövas språk och de ansträngningar som görs vid för döva inom den grundläggande utbildningen är en riksangelägenhet. Det är utmärkt - och helt i linje med högskolereformens intentioner att man vid åtminstone ett universitet i landet skapar villkor för högre utbildning för denna målgrupp. har förutsättningar för en sådan satsning. F. n. läser ett tjugotal döva vid , merparten på de omtalade kurserna med undervisning på teckenspråk. Men självfallet har ansträngningar skapat förväntningar hos döva. Antalet döva studerande vid väntas därför bli större, med en förmodad fördelning på ett flertal kurser där teckenspråkstolkning blir nödvändig. Kostnaderna för sådan teckenspråkstolkning tas f. n. ur del av det s.k. handikappanslaget för högskoleområdet. Det är tveksamt om kostnader för nödvändig språktolkning för en viss grupp högskolestuderande skall tas ur detta anslag. äskade därför i sina för /85 resurser motsvarande vad som krävs för att inrätta två heltidstjänster som teckenspråkstolk. Resurserna härför uppgår i aktuellt kostnadsläge till . Regeringen har i årets budgetproposition inte föreslagit någon sådan anslagspost. Med stöd av det anförda hemställs att begär att regeringen uppdrar åt universitets- och högskoleämbetet att utreda frågan om kostnaderna för teckenspråkstolkning för döva studerande inom den högre utbildningen. () ()