mot · G7021881 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Ökad sysselsättning och teknisk utveckling i För är utvecklingen för de mindre och medelstora företagen och jordbruket av avgörande betydelse. Länets näringsliv domineras av dessa grupper. Den viktigaste politiska uppgiften är att skapa förutsättningar för arbete åt alla människor. Vi måste ta till vara människors kunnande och engagemang liksom att utnyttja kapital och resurser på bästa sätt. All erfarenhet visar att nya arbetstillfällen i stor utsträckning kommer till stånd i små och medelstora företag. Dessa måste därför ges goda betingelser. Jordbrukspolitiken måste inriktas på att tillvarata lantbrukets utvecklingsmöjligheter. Regeringens inställning att jordbruket är en belastning för landet måste ersättas med inställningen att lantbruket är en tillgång - en resurs som skall utvecklas, som har stor betydelse för sysselsättning, regional- och miljöpolitik, för vår handelsbalans och för vår säkerhetspolitiska trygghet. har denna inställning. Forsknings- och utvecklingsråd i Tre områden för forskning och utveckling prioriteras av det nystartade i länet. Dessa sektorer är särskilt värda en koncentrerad insats med hänsyn till dels deras stora betydelse för sysselsättning och teknisk utveckling i länet, dels deras aktualitet i den pågående näringspolitiska debatten på riksnivå. Vid Lantbrukarnas länsförbunds konferens () över ämnet Jordbruk ger mat och jobb framlades bl. a. en rapport, sammanställd av . Rapporten belyser på ett övertygande sätt den stora betydelsen som jord- och skogsbruket och förädlingsindustrier, baserade på råvaror från denna näring, har för sysselsättningen i . Enligt folk- och bostadsräkning sysselsattes 14 500 personer i jordbruket, 3760 i livsmedelsindustrin och 4740 i skogsindustrin. Om man beaktar indirekt och s. k. inducerad sysselsättning beräknades sektorn omfatta ca 41000 anställda 1980. Multiplikatoreffekten av en expansion i livsmedelsindustrin beräknas ligga så högt som 3,4; dvs. en ökning med 100 anställda i olika livsmedelsföretag ger en totaleffekt på 340 nya Det är alltså motiverat att styra utvecklingsresurser till livsmedelssektorn om maximal sysselsättningseffekt eftersträvas. Även om olika åtgärder tidigare vidtagits för att stimulera livsmedelsindustrin, finns starka skäl att nu göra en kraftsamling i branschen genom insatser från utvecklingsfonden och de olika organ som arbetar med anknytning till lantbruket och dess förädlingsindustrier. Arbetet bör innefatta en kartläggning av nuläget men framför allt syfta tili en noggrann identifiering av utvecklingsmöjligheter vid befintliga företag, genom produktutveckling, vidareförädling, marknadsföring/export, underleveranser, utbildning och kapitalförsörjning. Företagens behov av uppdragsforskning bör kartläggas och förmedlas till lämpligt forskningsorgan. Bioteknikens möjligheter i produktutvecklingssammanhang bör särskilt beaktas. På exportsidan skall ett nära samarbete med exportråd och Promotion sökas. Ett ökat intresse för export kan noteras och möjligheterna har avsevärt förbättrats på flera marknader. har en unik resurs i insjöfisket, som bör kunna utvecklas vad avser såväl primärproduktion som förädling. Frågan har utretts av den s. k. styrgruppen för vattenbruk inom FRN (forskningsrådsnämnden). Utredningen angående översyn av livsmedelsforskning - LIF - har i ett delbetänkande Livsmedelsforskning I (SOU 1983:69) redovisat förslag och synpunkter, som delvis bör kunna tillämpas i . Teknik- och systemutveckling inom underleverantörsföretag Antalet underleverantörer i är mycket stort. Sysselsättningen i berörda företag med underleveransandel överstigande av omsättningen omfattar ca 7000 anställda. Med hänsyn till underleveransföretagens betydelse för sysselsättningen i länet är det utomordentligt viktigt att bevaka utvecklingstendenser, krav på ny teknik och bättre marknadsföring m. m. Storföretagen, och då inte minst inom bilbranschen, har aviserat en koncentration av inköpen till större underleverantörer. avser att säga upp 200 av ca 800 leverantörer och 100-150 av ca 400. Denna omstrukturering skall genomföras . De underleverantörsföretag som skall överleva måste anpassa sig till skärpta krav från köparna. Utvecklingsfonden har vissa instrument för att hjälpa underleverantörerna att möta de nya kraven: - Utbildning: produktutveckling, datorstödd konstruktion/produktion (CAD/), kvalitetsteknik, marknadsföring, kapitalrationalisering, robotteknik, NC-programmering, avtalsjuridik, inköpsteknik m. m. - Rådgivning/konsultinsatser inom samma områden. Samarbete kan i ökad omfattning ske med , Swedish En annan viktig uppgift för utvecklingsfonden bör vara att bistå de mindre underleverantörer som hotas av utslagning. Dessa bör kunna integreras med de större leverantörerna, och grupperingar av företag skulle gemensamt kunna svara för systemleveranser. En kartläggning av förutsättningarna för sådana grupperingar kring huvudansvariga större leverantörer bör genomföras. Utveckling av elektronikindustri genom avknoppning och nyetablering Elektronikindustrin är enligt samstämmiga bedömningar en framtidsbransch med stora utvecklingsmöjligheter. Branschen är tyvärr endast i mycket liten skala representerad i . Dock har en viss nyetablering skett inom området, varigenom länet tillförts ett tiotal företag, såväl tillverknings- som tjänsteproducerande företag. Det är självfallet en viktig näringspolitisk uppgift att stödja denna grupp med finansiering, marknadsföring (delvis gemensam) och produktutveckling. Därutöver måste dock åtgärder vidtas för att bredda branschen genom nyetablering. S. k. avknoppning är därvid en intressant väg att pröva. Produktutvecklingscentrum i har för utvecklat en modell för att stimulera elektronikindustrins tillväxt, PROJEKT REGEL (regional elektronik). Även utvecklingsfonden har tidigare vidtagit vissa åtgärder för att stimulera elektronikanvändning och elektroniktillverkning inom . Vi hänvisar till beslut enligt näringsutskottets betänkande 1983/84:11. Av vad utskottet har anfört framgår att betydande insatser redan görs i fråga om spridning av CAD/CAM-tekniken till mindre och medelstora företag i olika delar av landet. Med hänsyn till den stora betydelsen av att denna process påskyndas anser utskottet det befogat att man prövar möjligheterna att inrätta ytterligare ett antal fasta centraler med inriktning på att tillgodose industrins särskilda behov inom varje region. Därvid bör man eftersträva att ta till vara kompetens och resurser som finns på olika håll i landet med anknytning till bl. a. tekniska gymnasier och företag. Uppdrag att utreda frågan bör lämpligen ges till STU. Utskottet föreslår att gör ett uttalande av denna innebörd. Därmed tillstyrker utskottet motion 1982/83:1625 (c). Inriktningen bör vara att en av dessa centraler förläggs till inom det s. k. . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller att regeringen i kontakt med forsknings- och utvecklingsrådet samt utvecklingsfonden i på lämpligt sätt stöder de i motionen nämnda projekten i syfte att stimulera till ökad sysselsättning och teknisk utveckling i . () ()