ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021967 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Bostadsanvisningslagen, som trädde i kraft , har endast tillämpats i ett litet antal kommuner. Det beror på att lagen är så svår att tillämpa, eftersom den ställer krav på en mycket resurskrävande administration i kommunerna. Det är klart otillfredsställande att det är så, eftersom behovet av en väl fungerande bostadsförmedling är stort. De som förlorar på den nuvarande ordningen är ungdomar, invandrare och andra grupper som av sociala eller ekonomiska skäl hindras från att hyra bostad hos privata fastighetsägare. En följd av att bostadsförmedlingarna inte får förmedla lägenheter i det privata beståndet är en social segregation i boendet. Bostadssegregationen har skärpts det senaste årtiondet i våra större tätorter, och då i synnerhet i storstäderna. En annan följd av den nuvarande ordningen är att, trots att är ett av de länder i västvärlden som har flest små lägenheter, så har ungdomen svårt att få tag på en bostad när de vill flytta från föräldrahemmet, även på orter med tomma lägenheter. Dtta har lett till att det blir allt vanligare i samhällsdebatten med krav på att vi skall bygga fler smålägenheter, trots att vi redan har så många. En rättvisare fördelning av de lägenheter som finns skulle bidra till att lösa bostadsfrågan på ett smidigare sätt för stora grupper ungdomar, skulle motverka bostadssegregationen och skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt genom att vi därigenom kan undvika att riskera att bygga fast oss i ett bestånd nya smålägenheter som inte motsvarar de krav en framtida bostadspolitik ställer. Det förutsätter att den nuvarande bostadsanvisningslagen skärps, och att dess tillämpningsregler förenklas. Så som lagen nu är utformad måste kommunen delge samtliga fastighetsägare sitt beslut om att tillämpa lagen såväl före som efter beslutet. När beslutet vunnit laga kraft skall fastighetsägaren informeras om det. Dessutom skall kommunen delge varje ny fastighetsägare beslutet, om lagen skall gälla nytillkommande fastighetsägare efter fastighetsöverlåtelser. Det innebär att kommunen ständigt måste hålla sig å jour med sina fastighetsägare och ha aktuellt register över dem. Förutom delgivningsförfarandet som är krångligt, kräver personal och tar tid, så kan kommunens beslut om att tillämpa bostadsanvisningslagen överklagas ända upp till regeringen. En stor kommun som har givit upp inför tanken på den byråkrati som skulle krävas för att tillämpa bostadsanvisningslagen och har i stället slutit ett avtal med . Avtalet innebär att fastighetsägarna frivilligt lämnar varannan ledig lägenhet till bostadsförmedlingen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts dels om nödvändigheten av en översyn och skärpning av bostadsanvisningslagen, dels om en förenkling av nämnda lags tillämpningsregler. () () () ()
mot · G7021968 · 1984-01-25 00:00:00 — 1 budgetproposition 1983/84:100, bil. 15, föreslår regeringen att hemkonsulentorganisationen vid länsstyrelserna avvecklas fr.o.m. . Med anledning av detta förslag har regeringen uppdragit åt att föreslå åtgärder som är påkallade av en sådan avveckling. Regeringen tillsatte en konsumentpolitisk utredning (Dir. 1983:15) med uppdrag att se över konsumentpolitikens roll och uppgifter i samhället. I uppdraget ingår bl. a. att pröva om det behövs förändringar mellan de olika nivåernas - centrala, regionala och lokala - insatser inom konsumentverksamheten. Utredningen skall vara avslutad senast . Att nu besluta om avveckling av den statliga regionala hemkonsulentorganisationen och föregripa förslag från den konsumentpolitiska utredningen förefaller mycket förhastat. Oavsett en bedömning av värdet av en hemkonsulentorganisation vid länsstyrelserna måste det vara rimligt att frågan prövas i det sammanhang där den hör hemma, dvs. den helhetsprövning av konsumentpolitiken som f. n. pågår. Om det är så att man från statsmakternas sida särskilt ifrågasätter behovet av den regionala nivån bör utredningen uppmärksammas på detta t. ex. genom tilläggsdirektiv. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avvecklingen av hemkonsulentorganisationen vid länsstyrelserna.
mot · G7021970 · 1984-01-23 00:00:00 — i och till länsstyrelserna Resurserna för i är låga jämfört med andra län av motsvarande storlek och struktur. Det visar en analys som gjorts utifrån Jönköpingsundersökningen" omfattande samtliga län utom storstadslänen och . Strukturellt jämförbara län som , och har lägre befolkningstal än , men samtliga län har vardera ca 20 tjänster fler än vårt län. är befolkningsmässigt det tredje största av de 19 län som redovisats i undersökningen, men när det gäller tilldelningen av lönemedel till länsstyrelserna kommer länet först på tionde plats av de 19. Vi är självfallet medvetna om att det kan vara vissa svårigheter att mäta och jämföra olika län. Den allmänna utvecklingen i länet, näringslivets sammansättning, geografiska förhållanden t. ex. kan leda till speciella krav i en del län. Men rimligen finns det ett klart samband mellan invånarantalet i länet och personalresurserna på . Många av uppgifter, som tillståndsfrågor av olika slag, skattefrågor, står självfallet i direkt proportion till antalet invånare. Alltför stora eftersläpningar på personalsidan innebär svårigheter att genomföra den verksamhet som invånarna kräver och som är ålagd att ombesörja enligt olika lagar och författningar. Det är därför viktigt att en så rättvis fördelning som möjligt sker till länsstyrelserna. Detta bör ges regeringen till känna att beaktas i nästa års budgetarbete. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en så rättvis fördelning som möjligt till länsstyrelserna med utgångspunkt i befolkningtalen. () ()
mot · G7021972 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Ändrade former för finansiering av bostadslån m. m. 1983/84:90) Regeringen föreslår i propositionen att ett statligt kreditaktiebolag bildas för att på den prioriterade kreditmarknaden låna medel för den statliga bostadslångivningen. Den nya ordningen föreslås gälla fr.o.m. . I vår bostadspolitiska partimotion - 1983/84:923 - förordas en genomgripande förändring av bostadsfinansieringen. Vi föreslår bl. a. att de statliga bostadslånen överförs till befintliga låneinstitut på kreditmarknaden och att statens stöd koncentreras - - till att ge räntebidrag. Vårt mål - vilket endast kan förverkligas successivt - är ett bostadsfinansieringssystem utan generella subventioner. Förslaget om ett inrättande av en statlig bostadsbank är dikterat uteslutande av dogmatiska motiv. Några sakliga skäl för förslaget har inte kunnat presenteras. Tvärtom konstaterar departementschefen inledningsvis att det saknas tekniska eller ekonomiska hinder för att låta befintliga låneinstitut handlägga bostadslångivningen. Det avgörande skälet för den föreslagna konstruktionen är att staten måste ha möjlighet att direkt styra utlåningen. Ett annat skäl för förslaget är att någon förändring av bostadverkets organisation inte är önskvärd. Denna uppfattning är onekligen anmärkningsvärd. Regeringen föreslår således en viss lånehandläggningför att därigenom kunna hålla en statlig administration i arbete. Att i dagens statsfinansiella situation underlåta att rationalisera en statlig byråkrati på detta sätt är uppseendeväckande. Enligt vår uppfattning är en av fördelarna med en omläggning av lånesystemet att bostadsverkets organisation kan minskas och i ett längre perspektiv - åtminstone delvis - avvecklas. Sammanfattningsvis anser vi att regeringens förslg bör avslås och regeringen ges i uppdrag att återkomma med ett förslag där den statliga bostadslångivningen överförs till de befintliga kreditinstituten på lånemarknaden. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1.att beslutar avslå proposition 1983/84:90, 2. att hos regeringen anhåller om nytt förslag till bostadslångivning i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () ()
mot · G7021973 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. I partimotion föreslår moderata samlingspartiet minskade generella subventioner. Förslagen påverkar anslaget B 4. Det system för uträkning av räntebidragen som där redovisas innebär en anslagsminskning med 2100 milj. kr. Förslagen om slopad pk-belåning reducerar anslagsbehovet med ytterligare 130 milj. kr. Sammantaget kan anslaget därmed minskas med 2230 milj. kr. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar att för Räntebidrag m. m. för budgetåret 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av 6 770 milj. kr., ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med 2230 milj. kr. () () () () () () () ()
mot · G7021974 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Bostadsministern föreslår under B 2. Länsbostadsnämnderna, att fastighetsjuridisk rådgivning till småhusägare/köpare skall igångsättas i länsbostadsnämndernas regi. har i skrivelse anfört att de problem som konsumenterna ställs inför på småhusområdet är så komplicerade att det är tveksamt om det är möjligt att helt låta kommunerna svara för denna rådgivning och har därför föreslagit att en central rådgivningsbyrå inrättas. Bostadsministern delar denna uppfattning och föreslår i budgetpropositionen att denna verksamhet läggs på länsbostadsnämnderna. Någon särkostnad för verksamheten redovisas inte i budgetförslaget. Från moderat håll är vi mycket restriktiva till nya eller utökade åtaganden. Besparingar måste på alla områden göras. Det är dessutom tveksamt om samhället på detta sätt skall bedriva konsulentverksamhet. I den mån råd skall ges eller svar på frågor lämnas får det ske inom ramen för ordinarie arbete och utan vidgade anslagsramar. Vi beräknar att föreslagen verksamhet belöper sig till en kostnad av 1 milj. kr. och föreslår att anslaget minskas med detta belopp. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att till Länsbostadsnämnderna för /85 anvisa ett förslagsanslag av , ett i förhållande till regeringens förslag minskat belopp med 1 milj. kr. () () () () () () () ()
mot · G7021975 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Bostadsministern föreslår att 5 milj. kr. anslås för kommunernas medverkan i arbetet med åtgärder mot strålrisker i byggnader. Det är självfallet angeläget att åtgärder vidtas för att eliminera strålriskerna i byggnader. Däremot är det tveksamt om det behövs särskilda medel till kommunerna för dessa insatser. Kommunernas ekonomiska situation är sådan att denna typ av verksamhet kan med kommunernas egna medel. Regeringens förslag bör därför avvisas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att till för /85 anvisa ett förslagsanslag av , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med 5 milj. kr. () () () () () () () ()
mot · G7021976 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. De energisparinsatser som utförts inom bostadssektorn är betydande. Miljardbelopp har satsats från statens sida i form av lån och bidrag som stimulansåtgärder för att få i gång energisparandet och därmed minska oljeimporten. Åtskilliga av de sparåtgärder som vidtagits hade kommit till stånd bidragen förutan. Regeringen har dock, vilket framgår i budgetpropositionen, den uppfattningen att energisparandet avstannar om inte ytterligare stödmiljoner anslås. Detta är en felsyn. Många energiinvesteringar är direkt lönsamma. Detta beror till stor del på oljeprisutvecklingen och energibeskattningens utformning. Dessutom är de flesta nu medvetna om nödvändigheten av ett målmedvetet energisparande. Budgetunderskottets och utlandsskuldens storlek visar att varje utgift måste bli föremål för noggrann granskning eller omprövning. De utgifter som inte kan bedömas vara oundgängliga måste granskas särskilt hårt. Hit hör energisparstödet. Både från sakliga utgångspunkter och ur samhällsekonomisk synvinkel bör statens ekonomiska bidrag till energisparandet upphöra. Härmed är inte sagt att energisparandet bör upphöra. Ännu återstår åtskilliga investeringar av skilda slag i bostadsbeståndet för att bringa ned energiåtgången. För många av dessa krävs betydande kapitalinsatser och lån till dessa investeringar måste upptas. Staten bör därför tillse att nödvändigt utrymme på kreditmarknaden står till förfogande för dessa energiinvesteringar. Det nuvarande normsystemet kan avskaffas. Kreditinstituten får förutsättas besitta den nödvändiga kreditbedömningskompetensen. Bostadsministern beräknar att utbetalningarna av lån och bidrag under /85 kommer att uppgå till 1300 milj. kr. Vi yrkar på att energisparstödet upphör fr. o. m. För redan beviljade lån kan 650 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs l.att beslutar att Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet, B 17, skall upphöra från , 2. att beslutar att till Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet för /85 utbetala högst . () () ()
mot · G7021977 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Byggnadsforskning, m. m. Moderata samlingspartiet har vid tidigare behandling av byggforskningens inriktning och omfattning hävdat att det är nödvändigt att minska anslagen till byggnadsforskningen. Den tilltagande sektoriseringen måste brytas till förmån först och främst för forskning vid universitet och högskolor. 1 framtiden bör sålunda byggforskningen alltmera integreras i högskolornas ordinarie verksamhet. Likaså bör branschen ta ett större ansvar. Regeringen avser att i särskild proposition dra upp riktlinjerna för framtidens byggnadsforskning och föreslår därför ett preliminärt anslagsbelopp på 114 milj. kr. Med hänvisning till dels vår grundläggande inställning i dessa frågor, dels att nuvarande programperiod snart är till ända och riktlinjerna för en ny period skall formas bör stor restriktivitet i anslagshänseende iakttas. Vi föreslår därför att ett reservationsanslag på 74 milj. kr. för /85 anvisas. Under rubriken lån till experimentbyggande fasett reservationsanslag om 34 milj. kr. vilket är ett preliminärt belopp i avvaktan på en särskild proposition . De reserverade medlen uppgår till 22 milj. kr. Eftersom de reserverade medlen är så stora och en annan inriktning av verksamheten bör ske kan utan olägenhet en anslagsminskning göras. Vi föreslår att för lån till experimentbyggande fastställs ett reservationsanslag av 12 milj. kr. för /85. Information och utbildning m. m. Regeringen föreslår en mer än tiodubbling av informations- och utbildningsanslaget i förhållande till förra budgetåret. De motiv som departementchefen anför är flera. Bostadsförbättrings- och energisparåtgärderna anses göra informationsinsatserna mera omfattande, kommunerna skall för sin besiktning- och rådgivningsverksamhet få statligt stöd och vissa utredningsinsatser behöver göras. Vi delar inte bostadsministerns uppfattning att statligt stöd behöver utgå för dessa ändamål, främst därför att de statliga bidragen till energisparande åtgärder är obehövliga och bör avvecklas och att vi i annat sammanhang avvisat ROT-programmet. Hela verksamheten som sorterar under B 16 bör avvecklas fr. o. m. . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1.att beslutar att under B 14. Byggnadsforskning för /85 anslå ett reservationsanslag av , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med 40 milj. kr. 2. att beslutar att under B 15. Lån till experimentbyggande för /85 anslå ett reservationsanslag av , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med 22 milj. 3. att beslutar att under B 16. Information och utbildning m. m. för /85 anslå ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med 182 milj. kr. () () () () () ()
mot · G7021979 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1979 m. fl. Åtgärder för bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter I moderata samlingspartiets partimotion 1983/84:923 behandlas bl. a. problemet med outhyrda lägenheter. Vi anser att de allmännyttiga företagen skall ta sitt fulla ansvar för sin verksamhet och vidta åtgärder som minskar de förluster som många företag dras med. Omvandling till bostadsrätt är då en lämplig åtgärd. I budgetpropositionen föreslår bostadsministern att 50 miljoner anvisas till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. Något utrymme för sådana insatser från statens sida finns ej i statsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att under anslaget B 5 i bilaga 13 till budgetpropositionen beslutar anvisa 75 milj. kr., ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med 50 milj. kr. () () () () () () () Rättelse: S.3, i hemställan Står: anslaget B 3 Rättat till: anslaget B 5
mot · G7021980 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1980 m. fl. Besparingar på anslaget till länsstyrelserna m. m. I budgetpropositionen bil. 15, , Länsstyrelserna föreslår regeringen vissa besparingar, vilka vi accepterar. Förslag om utgiftsökningar framläggs också, nämligen 4 milj. kr. för arbete inom miljöskyddsområdet, 1,1 milj. kr. för ökade kostnader med anledning av lagen om vård av missbrukare i vissa fall, 2,9 milj. kr. för permanentning av priskontoren, 6,8 milj. kr. för ökad mervärdeskattekontroll samt 2,2 milj. kr. för granskning av företag med anledning av löntagarfondernas införande. Samtliga dessa utgiftsökningar avvisar vi. Löntagarfonder är vi motståndare till och skall försöka avveckla varför något anslag för kontroll av företag är obehövligt. Vi anser att priskontoren utan olägenhet kan avvecklas eftersom det i de flesta kommuner finns organ som bevakar hithörande frågor. De övriga anslagsökningarna som avser vissa ökade arbetsuppgifter bör kunna inom nuvarande anslagsramar. Utöver detta kan mindre besparingar göras på länsstyrelserna. Belastningen på vissa områden, exempelvis planenheterna och lantmäterienheterna, är på många länsstyrelser inte så stor. En neddragning av anslaget med 3 milj. kr. kan mot denna bakgrund göras. Vi föreslår att anslaget till länsstyrelserna minskas med 20 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att under Bl. Länsstyrelserna m. m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med 20 milj. (m) () () () () () () ()
mot · G7021981 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1981 m. fl. Avveckling av stödet till förbättring av boendemiljön I syfte att förbättra miljön i områden med uthyrningssvårigheter infördes ett särskilt statsbidrag. Bidraget har i huvudsak utnyttjats för att förändra utomhusmiljön genom att exempelvis anlägga planteringar, lekplatser och plaskdammar. Iordningställande av s. k. gemensamhetslokaler har också förekommit. Huruvida åtgärderna inneburit en verklig förbättring av miljön och om de varit samhällsekonomiskt motiverade torde stundom vara diskutabelt. Det finns flera exempel på områden som i huvudsak bebos av medelålders och äldre personer och där förbättringarna bestått i anläggande av en stor, fin och ödslig lekplats. Företag med uthyrningssvårigheter, främst allmännyttiga, betraktar ofta statsbidraget som en mirakelmedicin som skall lösa deras problem. Den fråga dessa fastighetsägare borde ställa sig innan de börjar planera förändringar och söka statsbidrag är varför exempelvis fastighetsägaren i intilliggande kvarter inte har samma problem och varför de boende där trivs alldeles utmärkt. Det är allmänt omvittnat att de människor som bor i äganderätts- och bostadsrättslägenheter är nöjda med sin boendemiljö i väsentligt större utsträckning än de som bor i hyresrätt och att de som bor i enskild hyresrätt eller hos mindre fastighetsägare är mer nöjda än de som bor i hus ägda av stora anonyma företag och stiftelser. Att ett antal fastigheter eller ett större område får problem med tomma lägenheter och dålig miljö kan således ha sin orsak i vem som äger fastigheterna och hur de sköts. Huvudansvaret för att bostäderna med tillhörande tomtmark skall erbjuda människorna en god boendemiljö åvilar fastighetsägarna. Bygger man som människorna vill bo, förvaltar fastigheterna i överensstämmelse med deras värderingar och framför allt bättre eller lika bra som i intilliggande område - ja, då är risken liten för att bostäderna står tomma. Utifrån denna principiella syn förordar vi att statens stöd till förbättring av boendemiljön (anslag B 9) avvecklas. Med åberopande av det anförda hemställs l.att beslutar att statens stöd till förbättring av boendemiljön skall avvecklas, 2. att avslår regeringens förslag om beslutsramar för budgetåren 1984/85 och 1985/86 för bidrag till förbättring av boendemiljön. () () ()
mot · G7021982 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Avveckling av stödet till allmänna samlingslokaler Staten har under en lång följd av år stimulerat byggandet och underhållet av allmänna samlingslokaler genom att ge generösa anordningsbidrag, upprustningsbidrag och lån. Mottagare är kommuner, aktiebolag, föreningar och stiftelser. Bidrag och lån beviljas för nybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnader. Anskaffandet och upprustningen av allmänna samlingslokaler har mycket på grund av det statliga stödet haft hög prioritet i kommunerna. Det kan i vissa fall ifrågasättas om inte ambitionerna varit alltför höga, då det visat sig att lokalerna utnyttjas dåligt. Möjligheterna för föreningar och stiftelser att klara de ökade driftskostnaderna minskar i takt med stigande kostnader för uppvärmning och tillsyn. Detta har i sin tur lett till att kommunerna i allt större utsträckning fått ta över ansvaret för samlingslokalerna. Ett samarbete mellan bl. a. föreningar och stiftelser bör eftersträvas i syfte att öka användningen av befintliga lokaler, varigenom nyinvesteringar kan undvikas. Mot bakgrund av detta och det ekonomiska läget för både stat och kommuner anser vi att inga nya anordningsbidrag, upprustningsbidrag och lån bör utgå för allmänna samlingslokaler eller inventarier till dessa. Helårsbesparingen motsvaras av lägst de ramar som faller bort, dvs. 30 milj. kr. Det förhållandet att fattade beslut måste infrias medför dock att anslag måste anvisas under ytterligare ett par budgetår. För nästa budgetår blir det ingen minskning, jämfört med regeringens förslag, i anspråken på medel för anordningsbidrag eller lån. Bidraget till riksorganisationerna, 2 milj. kr., kan dock sparas in. Anspråken på medel för upprustningsbidrag kan förutses sjunka med 8 milj. kr. under nästa budgetår. Med anledning av det ovan anförda hemställs 1.att beslutar att det statliga ekonomiska stödet till samlingslokaler skall avvecklas, 2. att avslår regeringens förslag om beslutsramar under /85 för anordnings- och upprustningsbidrag samt lån till allmänna samlingslokaler, 3. att för /85 anvisar a)till anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler ett förslagsanslag av 3 milj. kr. (-2 milj. b) till upprustningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler ett förslagsanslag av 37 milj. kr. (-8 milj. (m) () () () () () ()