mot · G7021896 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Besparingar inom industridepartementets verksamhetsområde Sammanfattning Med hänvisning till vad som anförts i de moderata partimotionerna om inriktningen av den ekonomiska politiken (mot. 1983/84:2031) samt om näringspolitiken (mot. 1983/84:851) redovisar vi i denna följdmotion våra besparingsförslag inom industridepartementets verksamhetsområde. Dessa besparingar jämte de som kommer att redovisas i senare motioner beräknar vi totalt (inkl. regional utveckling och ekonomiskt försvar) kunna uppgå till ett belopp av ca . Genom att framlägga proposition 1983/84:40 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m. m. har regeringen erkänt att besparingar är nödvändiga för att få balans i den svenska ekonomin. Med hänsyn till det försämrade statsfinansiella läget hade det därför varit följdriktigt att regeringens besparingsförslag inneburit betydelsefulla steg för att minska den statliga sektorns anslagsbehov. Dess värre var de redovisade förslagen i propositionen mycket blygsamma. För industridepartementets del innebär förslagen besparingar om 70 milj. kr. med behandlingen av denna proposition i kunde vi notera att regeringen i proposition 1983/84:25 begärde att skulle anslå ytterligare ca 1070 milj. kr. till olika ändamål, bl. a. till statlig företagsamhet. Förhållandet synes vara likartat i den nu aktuella budgetpropositionen. Regeringen aviserar ytterligare propositioner och har därför låtit en lång rad budgetposter stå öppna tills de sistnämnda propositionerna läggs fram. På dessa budgetposter redovisas endast preliminära beräkningar. Vi har således anledning befara att ytterligare anslagsökningar kommer att begäras. Med hänsyn till budgetunderskottets storlek, den stigande utlandsupplåningen och den sammanlagda räntebörda som statsskulden medfört, är det nödvändigt att genomföra besparingar av sådan omfattning att den nuvarande utvecklingen vänds. Vi vill därför erinra om de besparingsförslag som framlagts från vår sida avseende innevarande budgetår. Vi har i motion 1983/84:1015 redovisat en sammanställning av dessa förslag, av vilka framgår att den sammanlagda besparingseffekten hade blivit om bifallit samtliga dessa yrkanden. Vår avsikt med redovisningen var att ånyo understryka hur angeläget det är att åstadkomma besparingar i dagens statsfinansiella läge. Våra besparingsförslag skall ses i relation till andra åtgärder - t. ex. på skattepolitikens område - som kan vidtas för att främja näringslivets 1 1983184.3 sami. konkurrenskraft och framtida lönsamhetsutveckling. Systemförändringar blir alltmer ofrånkomliga i ett läge med ett gigantiskt budgetunderskott som i propositionen beräknas till , allt fler utlandslån och ökande statsskuldsräntor. Vår avsikt är att redovisa ytterligare besparingar inom industridepartementet för /85. Dessa måste dock redovisas i anslutning till kommande propositioner. Enligt vad vi nu kan bedöma synes ytterligare besparingar utöver vad som redovisas i denna motion kunna göras i senare sammanhang. En del av förslagen i motionen har också karaktär av långsiktiga åtgärder, vilka innebär ytterligare besparingseffekter under kommande budgetår. Slutligen föreslår vi under avsnittet statliga företag att uppdra åt regeringen att framlägga förslag som syftar till en försäljning av statliga företag - i en omfattning som kan innebära att budgetläget /85 förbättras ytterligare med minst 3000 milj. kr. Sammanfattningsvis innebär våra yrkanden i denna motion besparingar intill ett belopp av ca 850 milj. kr. Därutöver yrkas i en separat regionalpolitisk motion att besparingar görs inom detta område intill ett belopp av 438 milj. kr. Övriga besparingsyrkanden kommer att redovisas i kommande motioner med anledning av i budgetpropositionen aviserade särpropositioner. Vi beräknar att dessa sistnämnda yrkanden kan innebära besparingar om minst 500 milj. kr. Kommittéer m. m. Enligt budgetpropositionen föreslås ett anslag om 21,26 milj. kr. för kommittéer m. m. Regeringen beräknar bl. a. ett anslag för expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) med drygt 4,1 milj. kr. Med hänvisning till kommittén (11982:05) om det regionalpolitiska stödet till näringslivet, kan det ifrågasättas om det är en riktig avvägning att tilldela ERU ett så stort belopp. Vissa arbetsuppgifter torde kunna samordnas med arbetet inom utredningssekretariatet för den regionalpolitiska utredningen. Från kommittéanslaget bestrids även utgifter för ett antal branschpolitiska råd. Dessa bör successivt läggas ned, varför ytterligare besparingseffekter kan åstadkommas i senare budget. bör göra ett uttalande med denna innebörd. Detta arbete bör inledas . Av denna anledning beräknar vi en ytterligare minskning av anslaget. Med hänvisning till det anförda föreslår vi ett i förhållande till regeringens förslag med 4 milj. kr. Regeringen föreslår oförändrade anslag till statens industriverk (SIND) för nästa budgetår under avvaktan på beredning av en ny proposition . Enligt vår mening måste en neddragning av verkets verksamhet inledas med sikte på en snar nedläggning, där vissa verksamheter överförs till andra myndigheter - i första hand till STU. I dagens samhällsekonomiska läge måste det allvarligt ifrågasättas om nyttan av verksamheten står i rimlig proportion till dess kostnader. Vi finner det därför nödvändigt att begränsa ramarna för SIND. Regeringen bör under det fortsatta beredningsarbetet anmodas att framlägga förslag av denna innebörd. Målsättningen bör vara att minska anslagsposten B 1 med minst 5 milj. kr. Vi återkommer till detta i samband med kommande propositionsförslag. Statsstödd exportkreditgivning, export av fartyg Med hänvisning till vår i annat sammanhang framförda uppfattning vid behandlingen av frågor rörande statens engagemang i varvsnäringen, föreslår vi en successiv neddragning av anslaget B 7. Vi inleder denna process genom att minska anslaget B 7 med 50 milj. kr. Det bör noteras att huvuddelen av anslaget redan är taget i anspråk. Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till Vi har i motion 1983/84:1015 anfört att även den del av kostnaderna för de blandade krediterna som inte är av gåvokaraktär utan utgör reguljära kostnader inom SEK-systemet bör hänföras till biståndsramen. Tekniskt skulle detta ha lösts under innevarande budgetår på så sätt att det redovisade anslaget skulle lämnas outnyttjat under /84 för att vid dess slut finnas tillgängligt som reservation. Vi vidhåller för vår del detta ställningstagande även om det avslogs i samband med behandling (NU 1983/84:8). I den nu aktuella budgetpropositionen föreslår regeringen att skall anvisa ett förslagsanslag av 55 milj. kr. påpekas att regeringen redovisar ett förslag till nytt system för s. k. u-krediter, avsett att införas fr. o. m. /85 (prop. 1983/84:100 bil. 5 punkt C 8). Det aktuella anslaget kommer därför att för nästa budgetår endast belastas av kostnader för åtaganden som ingås intill utgången av /84. Med hänvisning till vad vi ovan anfört föreslår vi att avslår detta yrkande. Den reella budgetbelastningen under nästkommande budgetår kan då minskas med motsvarande belopp. Enligt vår mening måste detta anslag trappas ned i kommande budgetförslag. Skulle behov av tvingande natur uppstå, får det ankomma på regeringen att i särskild ordning aktualisera detta hos . bör göra ett uttalande med denna innebörd. Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin I propositionen hemställer regeringen att skall anvisa ett reservationsanslag av . till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /85. Förslaget innebär en ny benämning för ifrågavarande anslagsposter, vilket möjliggjorts genom sammanslagning av de tidigare anslagen till branschfrämjande åtgärder och lån till rationaliseringsinvesteringar. Det statliga stödet till tekoindustrin måste inriktas på generella stödåtgärder och utformas på ett sådant sätt att en konkurrens kan upprätthållas på lika villkor inom branschen. Vi upprepar sålunda den kritik som vi vid ett flertal tillfällen framfört. Regeringens uppläggning innebär att det selektiva stödet tillåts öka ytterligare. Detta är oacceptabelt emedan denna form av stöd leder till att konkurrenssituationen snedvrids mellan de företag som får, resp. icke får del av stödet. bör därför göra ett uttalande till regeringen med innebörden att den industripolitiska verksamheten på tekoområdet bör inriktas på generellt verkande, konkurrensneutrala åtgärder. Med åberopande av vad vi anfört i motion 1982/83:2285 bör den långivning som avser rationaliseringar inom konfektionsindustrin upphöra. En avveckling av de särskilda strukturgarantierna är också en näraliggande besparingsåtgärd som tycks godtas tämligen allmänt. Mot denna bakgrund bör stödformens särskilda strukturgarantier avskaffas. Likaså bör det särskilda anslaget för täckande av kostnader för räntebefrielse i samband med redan lämnade strukturgarantier utgå. Detta bör ske senast i samband med utgången av nästa budgetår. Kostnader av detta slag, som visar sig ofrånkomliga, får under nästa budgetår täckas med medel ur det anslag som regeringen föreslår under punkt Bil. beslut om ett vidgat bemyndigande för regeringen att medge avtal om nya beredskapslån samt ytterligare anslagsmedel till beredskapslagring och industriella åtgärder i regi av överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) bör upphävas. Vi föreslår därför att beslutar uttala att regeringen i första hand söker tillgodose det aktuella syftet genom omdisposition av det utrymme som står till buds. Detta bör för nästa budgetår innebära en besparing på upp till 150 milj. kr. Vid behandlingen av propositionen om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen (prop. 1982/83:68, NU 1982/83:25) framhölls från vår sida att rekonstruktionsarbetet främst bör baseras på en försäljning av företag inom gruppen till andra intressenter. Vi återkommer till dessa frågor något längre fram i denna motion. Vi vill emellertid i detta sammanhang understryka att denna princip måste gälla även den statliga tekokoncernen . Med hänvisning till vad som ovan anförts och med åberopande av att bifallit vårt tidigare motionskrav (mot. 1982/83:2285, AU 1982/83:29) om en mjukare nedtrappning av äldrestödet än den regeringen föreslog i proposition 1982/83:130, bil. 5, föreslår vi att avslår regeringens förslag att anvisa ett reservationsanslag av . till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /85. Bidrag till regionala utvecklingsfonder De regionala utvecklingsfondernas verksamhet har mer och mer kommit att få karaktären av bankverksamhet. Denna utveckling kan vi inte acceptera. Kapitalförsörjningen skall ske via de ordinarie kreditinstituten. Fondernas verksamhet måste renodlas till att gälla information och service. Enligt vår mening måste det ankomma på det reguljära bankväsendet att svara för ett ökat risktagande i näringslivet. Vidare måste det ankomma på de regionala utvecklingsfonderna att överväga möjligheterna att i ökad omfattning finansiera sin verksamhet genom avgifter. I det rådande statsfinansiella läget måste alla möjligheter att begränsa den offentliga resursförbrukningen tas till vara. Det finns inte skäl för staten att genom de regionala utvecklingsfonderna vara engagerade i en kostnadskrävande kreditgivning till företagen. Kreditgivningen till näringslivet bör i första hand handhas av banker och liknande kreditinstitut, vilka har högre kompetens när det gäller kreditbedömningsfrågor. Bankerna har dessutom ett mer vittförgrenat kontorsnät. Från principiella utgångspunkter är det otillfredsställande att staten genom utvecklingsfonderna engagerar sig ekonomiskt till förmån för vissa företag, när motsvarande stöd inte kommer företagets konkurrenter till del. Bankerna bör genom ändringar i banklagstiftningen ges möjligheter att ta över den något mer riskbetonade kreditgivningen som utvecklingsfonderna nu förutsätts vara engagerade i. Utvecklingsfonderna bör koncentrera sig på rådgivnings- och konsultinsatser med inriktning på de mindre företagen, vilkas kompetens när det gäller t. ex. ekonomisk planering, marknadsföring och tillämpning av ny teknik behöver förbättras. Utvecklingsfondernas tjänster bör som vi inledningsvis underströk därför i princip avgiftsfinansieras. En effekt härav skulle antagligen bli att kvaliteten på fondernas tjänster förbättrades. Det bör ankomma på utvecklingsfonderna att själva bestämma vilken ersättning de vill begära för sina tjänster. Det ligger i sakens natur att fonderna inte kommer att sätta sådana priser för sina tjänster att företagen avskräcks från att utnyttja den erbjudna servicen. I fondernas styrelser bör ingå personer med praktisk erfarenhet från olika delar av näringslivet. Detta måste beaktas i långt högre grad än vad som skett - eljest måste ett annat nomineringsförfarande övervägas. Regeringen har i propositionen - i avvaktan på särskild proposition i ämnet - föreslagit att beräkna ett preliminärt anslag av . som bidrag till de regionala utvecklingsfonderna, vilket motsvarar det anslag som beviljats under innevarande budgetår. Vi vill föreslå att staten tar upp förhandlingar med de som staten ingått avtal med för att ändra villkoren i dessa. Därvid bör frågor om ändrade riktlinjer för fonderna tas upp, bl. a. i fråga om ökad avgiftsfinansiering, minskad utlåningsverksamhet etc. Syftet bör därvid vara vara att åstadkomma besparingar. Vi föreslår att åtgärder i detta hänseende initieras så att belastningen på statsbudgeten för nästkommande budgetår kan minskas med minst 15 milj. kr. Den dominerande grenen av utvecklingsfondernas kreditgivning utgörs av rörelselånen. Vid prövningen av dessa måste det vara utomordentligt svårt att följa statsmakternas intentioner. Å ena sidan skall lån endast ges för lönsamma projekt, å andra sidan skall den allmänna kreditmarknaden utnyttjas i första hand. I verklig mening lönsamma projekt bör alltid kunna påräkna intresse från kreditinstitutens sida. En successiv avveckling av rörelselånen ter sig därför naturlig. Utvecklingsfondernas behov av finansieringsmedel minskar därigenom. En viss del av amorteringsmedlen bör kunna återföras till statskassan. Regeringen bör med det snaraste föranstalta om förhandlingar i det nu angivna syftet. Riktpunkten bör vara att minst 50 milj. kr. under /85 skall komma staten till godo på ovan angivet sätt. Detta kräver att de nu löpande avtalen mellan staten och de regionala huvudmännen omförhandlas. bör kunna utgå från att de senare i rådande läge kommer att visa beredvillighet att tillmötesgå statens önskemål och sålunda lämna ett bidrag till den nödvändiga saneringen av statsfinanserna. I propositionen saknas en redovisning om vilka belopp som fonderna totalt har beviljat i form av krediter till näringslivet. Täckande av förluster i anledning av statliga industrigarantilån Med hänvisning till vad som anförts i det föregående rörande Bl. , föreslår vi att ramen för den statliga garantin omprövas. Besparingar bör göras som minst svarar mot 150 milj. kr., dvs. det preliminära förslagsanslaget för nästa budgetår. Denna stödform måste avvecklas. Detta bör markeras genom snävare anslagsramar. Vi återkommer till dessa frågor i samband med kommande proposition. Moderata samlingspartiets besparingsförslag under detta delområde redovisas i en separat regionalpolitisk motion (mot. 1983/84:1371). Totalt innebär våra yrkanden i denna motion en besparing av 438 milj. kr. har vi medverkat till en förstärkning av statens insatser på det mineralpolitiska området. Anslagen till prospektering, och det för prospektering nödvändiga geologiska karteringsarbetet, har successivt ökats, liksom anslagen för sysselsättningsfrämjande åtgärder i avseende bl. a. basprospektering. Vi har också vid riksdagsbehandlingen av proposition 1981/82:99 (NU 1981/82:40, prot. 1981/82:174) stött ett tillkännagivande om ytterligare överväganden från regeringens sida rörande prospekteringsverksamheten i Bergslagen. Vid behandling av proposition 1982/83:50 har vi däremot av skäl som redovisats i motion 1982/83:103 och utskottsbetänkande NU 1982/83:18 motsatt oss det särskilda reservationsanslaget av 300 milj. kr. för ett femårigt program för utökad prospektering m. m. Tillsammans med det i budgetpropositionen föreslagna anslaget D4. Statens gruvegendom: Prospektering m. m. får de sammanlagda anslagen för prospektering en orimligt snabb och kraftig ökning. tillgängliga resurser torde inte vara tillräckliga för en så stor volymökning, såvida inte företagens prospekteringsinsatser avsevärt begränsas. Vi föreslår därför att anslaget D 4 beräknas till , vilket innebär en minskning med 15 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Därjämte föreslår vi att beslutar om bemyndigande för regeringen att för /86 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst . Regeringen föreslår i budgetpropositionen (E 19) att 210 milj. kr. skall anslås för oljeersättande åtgärder . Förslaget är baserat på det beslut om oljeersättande åtgärder för perioden 19841987 som fattade beslut om . I anslutning till behandlingen av stödsystemet anförde vi att regeringen i årets budgetproposition borde redovisa förslag till hur en nedtrappning av stödet skulle kunna ske. Vårt förslag vann inte gillande. Vi återkommer emellertid till kravet . Det är vår övertygelse att någon subventionering av oljeersättande åtgärder inte är nödvändig. Sannolikt har effekterna av tidigare oljeprisökningar ännu inte till fullo slagit igenom. Likväl har oljeersättningen blivit mer omfattande än vad regering och riksdag tidigare förutsade. Vi föreslår att anslaget för oljeersättande åtgärder på 210 milj. kr. Det får ankomma på regeringen att göra de omdisponeringar som den lägre anslagsnivån motiverar. som tog ställning till oljeersättningsprogrammet för den kommande treårsperioden behandlades också förslag om investeringsstöd . beslutade enligt regeringens förslag att stöd till torvanläggningar, fjärrvärme och upphandling för energiändamål skall utgå även . intog vi liksom när dessa stöd en gång infördes en restriktiv hållning. Dessutom föreslog regeringen ett nytt investeringsprogram . Vi finner inte skäl att nu inta någon annan principståndpunkt än vi tidigare gjort. Av de sammanlagt 975 milj. kr. som avsattes till stöd för denna typ av investeringar för användning bör det vara möjligt att spara minst 400 milj. kr. I synnerhet stödet till energiupphandlingen bör kunna minskas substansiellt. Enligt vår mening bör det ankomma på regeringen att fördela neddragningen så att verkligt angelägna projekt ändå kan komma till utförande. Sammantaget föreslår vi att 505 milj. kr. sparas på stöd till olika typer av energiinvesteringar. Vi är övertygade om att marknaden i stället för regleringar och subventioner nu bör tillåtas avgöra villkoren för kommande energiinvesteringar. Styrelsen för teknisk utveckling Med hänvisning till vad vi anfört under B1 anser vi att ett bättre resursutnyttjande bör åstadkommas genom samordning av verksamheten mellan STU och SIND. Vi återkommer till dessa frågor i samband med kommande proposition. Vi aktualiserar åter frågan om att sälja ut statliga företag i syfte att öka statens inkomster och därigenom ytterligare bidra till att förbättra det statsfinansiella läget. Regeringen bör därför anmodas att överväga dessa möjligheter och redovisa resultatet av en sådan prövning till . Vi hänvisar i övrigt till den näringspolitiska partimotionen. Vi föreslår att uppdrar åt regeringen att arbeta med ambitionen att statliga företag kan avyttras i en sådan omfattning att förbättring av budgetläget för /85 blir minst 3000 milj. kr. Moderata samlingspartiets besparingsförslag under detta delområde kommer att redovisas i en separat försvarspolitisk följdmotion. Vi beräknar att dessa besparingar kommer att bli högst betydande. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av branschpolitiska råd, 2. att beslutar att till Kommittéer m. m. för /85 anvisa ett reservationsanslag av , 3. att beslutar att till Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av , 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen har anförts om anslagstilldelningen i , 5. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till för /85 anvisa ett förslagsanslag av . samt därvid som sin mening ge till känna vad som anförts i motionen, 6. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /85 anvisa ett reservationsanslag av , 7. att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till neddragning av anslagen till beredskapslagring inom tekoområdet i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att beslutar att avslå regeringens förslag om bemyndigande att under budgetåren 1984/85-1987/88 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst . för /86, . för /87 och . för /88, 9. att beslutar att bemyndiga regeringen att under /86 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst , 10. att beslutar att till Statens gruvegendom: Prospektering m. m. för /85 anvisa ett reservationsanslag av , 11. att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till besparingar på energiområdet i den omfattning som beräknats i motionen, 12. att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till åtgärder som avser försäljning av statliga företag i den omfattning som angetts i motionen. () () () PER () . () () () () ()