mot · G7022620 · 1984-03-20 00:00:00 — m. fl. Forskning (prop. 1983/84:107) Inom alla områden är det viktigt att kunskapsutveckling sker i former som kommer människorna till del. På det sociala området, som gäller de nära frågorna vid sjukdom och andra problem, synes detta särskilt tydligt. Det är viktigt att genom forskning ta till vara möjligheter att komma till rätta med sjukdom och lidande. Den snabba utvecklingen ger vård och omsorg ständigt nya möjligheter och öppnar perspektiv mot helt nya inriktningar och behandlingssätt. Det finns i detta sammanhang skäl att understryka att forsknings- och utvecklingsresurser inte enbart riktas mot konventionella områden. har den psykiatriska vården genomgått en omfattande förändring. Vi har haft en fortgående utveckling från sluten vård till öppen vård. För patienterna innebär detta en helt annan, och från många utgångspunkter mycket positiv, situation. Men det finns också en risk att många människor, för att klara sig utanför den slutna vården, i hög utsträckning måste bygga sina liv utifrån psykofarmakologiska behandlingsmetoder. lever de ett liv med ett minimum av social stimulans. Enligt vår uppfattning finns en viktig uppgift för den beteendevetenskapliga forskningen att följa upp de allmänmänskliga konsekvenserna av vårdens utveckling för att få en bättre social grund för en fortsatt övergång till öppen vård. Som alternativ till den konventionella hälso- och sjukvården har en rad olika alternativa vårdformer utvecklats. Många människor ställer stor tillit till sådana möjligheter. Det kan gälla kostvanor och fasta, akupunktur, chiropraktik, zonterapi, THX osv. I många fall finns ingen, eller bristfällig, vetenskaplig grund för behandlingsformerna. Men många människor vittnar om att sådana behandlingar är förutsättningen för deras liv eller för ett minskat lidande. Enligt vår mening är det fel att avfärda sådana behandlingsmetoder utan att först pröva dem. Vänder samhället de alternativa formerna ryggen finns en risk att de bedrivs i mindre kvalificerade former. att medicinska forskningsresurser i ökad utsträckning riktas mot de alternativa behandlingsformerna inom hälso- och sjukvården. Vi får allt fler gamla människor i vårt samhälle. Detta innebär att omsorg och vård inom något decennium kommer att vara i en helt ny situation. Tekniska, ekonomiska och mänskliga resurser kommer att ansträngas hårt. Det är viktigt att inför den situationen skapa beredskap för att mobilisera resurser i samhället vid sidan av vård- och omsorgsapparaten. Inom vården är det viktigt att ta vara på det friska hos patienten och utveckla detta till en mera meningsfylld tillvaro. Det kommunala omsorgsbehovet har nära samband med den sociala närmiljöns utformning. När vi i pläderar för lokalsamhället, gemenskap för alla behövs, inbegriper vi som en central del i detta ett ökat ömsesidigt stöd mellan generationerna. Enligt vår mening måste betydande forskningsresurser stå till förfogande för att mobilisera resurser i och utanför vården inför den åldringsexplosion vi har framför oss. Det är viktigt att vården kan utvecklas för att tillgodose behov nära människorna. Primärvården måste ges ökat utrymme i den framtida vårdapparaten. Det blir då allt viktigare att den vetenskapligt följs upp från skilda utgångspunkter. De s. k. Dalby- resp. Tierpsprojekten är exempel härpå. Enligt vår mening bör ett liknande projekt komma till stånd i anslutning till . Från denna utgångspunkt är det angeläget att den allmänmedicinska professuren kommer till stånd 1984/85 i enlighet med planerna. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening, beträffande forskningen på det sociala området, ger regeringen till känna vad som anförts beträffande 1. uppföljande forskning inom psykiatrin, 2. forskning kring alternativa behandlingsmetoder inom hälsooch sjukvården, 3. omvårdnadsforskning och bl. a. samhällsstrukturens betydelse härvidlag, 4. primärvårdsforskningens utveckling. () () () () () () i () () () ()