mot · G7021749 · 1984-01-25 00:00:00 — Per m. fl. I proposition 1983/84:100, bil. 10, anslag B 17, punkt 3 behandlas olika läroplansfrågor syftande till vissa pedagogiska och organisatoriska förändringar av gymnasieskolan. Förändringar av timplanerna för de teoretiska linjerna Föredragande statsråd föreslår i fråga om timplanerna för de teoretiska linjerna att o elever i årskurs 2 på T-linjen inte skall tvingas välja mellan biologi och samhällskunskap utan få båda ämnena som obligatoriska, o utrymme bereds för datalära i ämnet samhällskunskap i årskurs 1 avNoch T-linjerna, o koncentrationen av ämnet historia till årskurs 3 av N-linjen minskas, o kemiämnets ställning på N-linjen stärks, o val av alternativämnen på N-linjen även på mindre orter med alternativa eller samordnade timplaner möjliggörs, samt att o timplanen i religionskunskap återställs till vad som tidigare gällde för olika linjer. I bilaga 10.6 till propositionen presenteras förslag till reviderade timplaner för de tre- och fyraåriga linjerna. Den genomgående motiveringen för de föreslagna förändringarna tycks vara att stärka N-linjens ställning. Därvid pekas på den ökade flexibilitet som linjen så väl behöver och kan få även på mindre orter genom alternativämnen såsom datakunskap och miljövårdsteknik. Detta i kombination med ett förbättrat språkprogram och en minskad ämnessplittring bör enligt föredraganden kunna leda till en förbättrad rekrytering till N-linjen. En förbättrad rekrytering till N-linjen åstadkommer man knappast med de ändringar i timplanen som aviseras. N-linjens sjunkande attraktivitet är främst att söka i gällande antagningssystem till högre utbildning, som gynnar taktikval i gymnasieskolan. Eleverna väljer helt enkelt en mindre krävande studieväg. Vi aktualiserar i motion 1983/84:2016 ånyo förslag till ett nytt antagningssystem till högre utbildning, som åter kommer att göra N-linjen till ett attraktivt studieval. De föreslagna förändringarna i timplanerna innehåller ingenting som förbättrar språkprogrammet eller minskar ämnessplittringen. Omflyttningen av timmar mellan de olika årskurserna skapar i stället problem för ämnet historia, som enligt förslaget på N-, NT- och T-linjerna kommer att läsas i årskurs 1 och med 4, 2 resp. i årskurs 3 i stället för som med 6, 4 resp. i årskurs 3. Detta medför ett för ämnet ur pedagogiska synpunkter besvärligt uppehåll i ämneskursen under årskurs 2. Med omflyttningen försvinner också samläsningsmöjligheterna i ämnet mellan linjerna E, NT och T i årskurs 3. Som vi framhåller på annat ställe i denna motion bör de senast vidtagna förändringarna i timplanerna för de tre- och fyraåriga linjerna ha varit i kraft under hela studiegången och utvärderats, innan de på nytt ändras. Förslag till timplaneändring innebär även att på N-, NT- och T-linjerna ämnet matematik minskar med , att samhällskunskapen minskar med , att religionskunskapen ökar med på H- och S-linjerna, men minskar med 0,5 på N-linjen, att ämnet historia minskar med på H- och S-linjerna, att kemiämnet ökar på N- och NT-linjerna och slutligen att idrotten får på N- och NT-linjerna. Att minska matematikämnet på N- och T-linjerna syns inte särskilt välbetänkt, i all synnerhet som matematiken är det viktigaste basämnet för datalära. Vi frågar oss om det är rimligt att under dessa omständigheter minska matematiken med och öka idrotten med lika mycket? Beträffande samhällskunskapsämnet anförde utbildningsutskottet i sitt betänkande UbU 1981/82:5, då ämnet infördes i årskurs 2 på T-linjen som alternativämne, att inte så få elever från teknisk linje senare väljer utbildningar inom högskolan som kräver särskild behörighet i ämnet samhällskunskap, dvs. en kurs om minst . Att med denna bakgrund nu reducera veckotimantalet för både N- och T-linjen och därmed utestänga dessa elever från särskild behörighet i ämnet finner vi högst märkligt. Förslaget om en utökning av kemiämnets timtal på N-linjen kan synas vällovligt. Linjens tillgängliga totaltimtal räcker enligt vår uppfattning emellertid inte till för att inom normaltimplanens ram lösa denna fråga. Vi lägger under punkten 4 i motionen förslag att på annat sätt lösa problemet för de elever på N-linjen som kan ha ett behov av fördjupade kunskaper i kemi. Budgetpropositionens förslag innebär vidare genom omflyttningar av timmar mellan årskurserna, att de nuvarande lika totaltimtalen för linjerna i var och en av de tre årskurserna rubbas, vilket måste medföra kostnadsökningar, som inte redovisas i propositionen. Den ökade flexibiliteten på N-linjen genom införande av möjligheten att läsa alternativämnen även inom ramen för alternativa eller samordnade timplaner kräver enligt vår uppfattning ingen omfattande revidering av nu gällande timplaner utan kan redan nu genomföras efter samma riktlinjer som gäller beträffande normaltimplanen. fattade (prop. 1981/82:14, UbU 1981/82:5, rskr 1981/82:112) beslut om betydande förändringar i gymnasieskolans timplaner. Dessa förändringar har gällt under ett och ett halvt läsår och alltså ännu inte tillämpats genom hela den treåriga utbildningsgången. Det är sålunda inte möjligt att dra några erfarenheter av de beslutade timplaneförändringarnas utfall. Enligt vår mening måste det vara rimligt att nu gällande timplaner ges möjlighet att verka genom hela den treåriga studiegången och att en utvärdering därav görs, innan man vidtar nya förändringar. bör därför med anledning av här anförda synpunkter avslå propositionens förslag om förändringar av timplanerna för de teoretiska linjerna. Utvidgat försök med estetisk variant av So-linjen (SoEs) Föredragande statsråd föreslår i budgetpropositionen att den försöksverksamhet med estetisk variant av So-linjen, som /72 bedrivits med totalt 3 klasser i och , får utvidgas med ytterligare 3 klasser i andra kommuner än de ovan nämnda. Kostnaderna för den utvidgade försöksverksamheten anges inte. Budgetpropositionen föreslår också att det under /85 på försök skall inrättas estetisk-praktiska linjer med sammanlagt 300 intagningsplatser. Dessa linjer kommer att ge utbildning i samma estetiska ämnen som den estetiska varianten av So-linjen, men kommer att ge en betydligt fördjupad undervisning i dessa ämnen. Vi finnér det riktigare att satsa på den nya försöksverksamheten med estetisk-praktiska linjer och föreslår därför att avslår propositionens förslag om vidgad försöksverksamhet med estetisk variant av So-linjen. Försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap I budgetpropositionen föreslås en försöksverksamhet fr. o.m. /85 med ämnet kulturkunskap i gymnasieskolan. Försöksverksamheten skall bedrivas på samtliga linjer i högst 10 gymnasieskolor. Ämnet föreslås i utbyte mot annat ämne eller del av ämne och får omfatta på de studieförberedande teoretiska linjerna och på de yrkesförberedande linjerna. Ämnet kulturkunskap föreslås syfta till att hos alla elever väcka medvetenhet om det egna kulturmönstret för att därigenom också öka förståelsen för andra kulturer och öppna vägar för internationell solidaritet. Redan målet med ämnet är diffust och motsägelsefullt utformat. Vill föredragande statsråd med sitt förslag uttala ett underkännande av vad lärare i ämnen som svenska, historia, samhällskunskap, religionskun skap, konst- och musikhistoria m.fl. bibringar eleverna om svenskt och internationellt kulturmönster? Om det enbart gäller invandrargruppernas behov i detta avseende, hur skall man i en klass med exempelvis fem olika nationaliteter på 1 eller kunna klara ut det uppställda målet? Skall ämnet läsas med angivet timtal i en, två eller tre årskurser? Vilket ämne eller vilka ämnen skall lämna veckotimmar till kulturkunskapen? Vem eller vilka skall bedriva undervisningen? Propositionens förslag måste bedömas som mycket dåligt underbyggt. Vår uppfattning är att frågor av hithörande slag bäst löses om de grundläggande momenten behandlas inom resp. fackämne. Ytterligare viktiga insatser kan göras av t. ex. folkrörelserna, studieförbunden och invandrarorganisationerna. bör därför avslå regeringens förslag om försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap i gymnasieskolan. Försök med ramtimplaner med obligatoriska och valbara timtal Försöksverksamheten har /80 bedrivits med ramtimplaner med obligatoriska och valbara timtal. Sista intagningen skedde . Försöken innebär, att försöksskolorna får anordna undervisning av delvis annan karaktär än den som eljest erbjuds gymnasieskolans elever. Lokala intressen, liksom aktuella behov av mer allmän art, kan därvid tillgodoses. Enligt lokala beslut inom ramen för SÖ:s föreskrifter har vissa ämnen i normaltimplanerna per årskurs bytts mot de ämnen som ingått i försöksverksamheten. Genomgående har goda erfarenheter av försöksverksamheten redovisats. Föredragande statsrådet föreslår att försöksverksamheten förlängs så att sista intagning äger rum 1988/89. Vi accepterar det förslaget. Statsrådet anför vidare, att verksamheten har stort värde, inte minst för att öka flexibiliteten i gymnasieskolan och att regeringen avser att återkomma till dessa frågor vid sin anmälan av den kommande propositionen om reformering av gymnasieskolan. Enligt vår mening bör därvid försöksverksamheten utökas till att också omfatta möjligheter till ytterligare fördjupning i ämnen som redan tidigare finns på timplanen för ifrågavarande linje. Sådana ämnen kan förslagsvis vara moderna språk på H-linjen, historia och samhällskunskap på Fl- och S-linjerna, matematik, fysik, kemi och biologi på N- och T-linjerna. En försöksverksamhet av detta slag torde dessutom ligga i linje med förslag presenterade i utredningen om en reformerad gymnasieskola. Det som här anförts om en utvidgning av försöksverksamheten med ramtimplaner med obligatoriska och valbara timtal bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att avslår propositionens förslag om förändringar av timplaner för de teoretiska linjerna i gymnasieskolan, 2. att avslår propositionens förslag om utvidgad försöksverksamhet med estetisk variant av So-linjen (SoEs), 3. att avslår propositionens förslag om försöksverksamhet med ämnet kulturkunskap i gymnasieskolan, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamheten med ramtimplaner med obligatoriska och valbara timtal. PER () () () () () () () () ()