mot · G7021361 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Moderat kulturpolitik syftar till att främja frihet, mångsidighet och kvalitet. Ett öppet och rikt kulturliv är ägnat att slå vakt om friheten och mångsidigheten. I ett öppet samhälle har kulturen ett egenvärde. Kultur underordnas inte andra mål, och görs inte till ett instrument för politiska och samhällsekonomiska syften. Ett öppet samhälle är nödvändigt för ett rikt kulturliv, och ett rikt kulturliv är omistligt för det öppna samhället. Nytänkande inom teknik och naturvetenskap främjar förnyelsen också inom kulturen. Historien är full med bevis för det ömsesidiga beroendet mellan nyskapande inom teknik och naturvetenskap och nyskapande inom kultur och humaniora. För den fria kulturskaparen är den personliga friheten inte bara en förmån. Personlig frihet är den fria kulturskaparens livsrum och arbetsredskap. Närhelst den personliga friheten och det öppna samhällsklimatet hotas eller inskränks, påverkar det kulturskaparens arbetsvillkor. Den fria kulturskaparen utgör en varingsklocka mot frihetsbegräsningar. Kulturskaparen är också omistlig därför att hon eller han representerar sig själv, inte ett företag, en myndighet eller en organisation. När den fria kulturskaparen talar, är det för att hon har något att säga. I ett samhälle som det svenska, där det på allt fler områden byggts upp strukturer som innebär att beslut flyttas från enskilda medborgare till partsförhandlingar mellan olika gruppers ombud, är denna egenskap hos kulturskaparna speciellt viktig. Det behövs personligheter, som kan se förbi strukturerna, och som kan tala för alla dem vars åsikter och intressen inte passar in i organisationsmönstret. Stundom förekommer det försök att misskreditera författare och andra fria kulturskapares åsikter, just för att de saknar formellt mandat för sitt tyckande. Enligt den tesen blir en uppfattning intressant och viktig endast i kraft av det den representerar, hur många medlemmar och starka organisationer den kan stödja sitt mandat på. Det är en farlig och felaktig attityd. Får den breda ut sig, leder det till åsiktskonformism och ensidighet. Kulturklimatet styrs främst av immateriella faktorer och värderingar. Detta innebär dock inte att materiella faktorer är utan betydelse. Stöd och bidrag kan vara nödvändigt för att säkra utbudet inom smala sektorer och för att minska skillnader mellan kulturfattiga och kulturrika miljöer. Men 1 1983/84.3 sami. materiella faktorer kan också påverka kulturskapande i negativ riktning. Offentliga regleringar och monopol, inom exempelvis etermedia, förhindrar och försvårar mångfalden. Arbetsrättslig lagstiftning minskar rörligheten på arbetsmarknaden och försvårar därmed flexibilitet och nyskapande. Ekonomisk-politiska åtgärder påverkar också kulturens arbetsmöjligheter. Ett skattesystem som skapar höga kostnader för kulturverksamheten och missgynnar företagande, har gjort allt fler kulturskapare och kulturformer beroende av offentliga bidrag för sin existens. Det höga skattetrycket utgör en hämsko på kulturlivet. Att arbeta för ett sänkt skattetryck och en reformering av skattesystemet är därför en viktig insats för kulturen. Högskattepolitiken försvårar även för den enskilde att efterfråga tjänster och varor som inte låter sig rationaliseras. I praktiken blir lätt allt som inte subventioneras diskriminerat. Det måste vara en kulturpolitisk ambition dels att minska kulturverksamhetens beroende av bidrag, dels att skapa utrymme för olika bidragsgivare, som styrs av skilda bedömningar, ambitioner och värderingar. Mot den bakgrunden är det naturligt för moderata samlingspartiet att ställa sig positivt till sponsorskap. Genom att skapa utrymme för stöd av kulturverksamhet från enskilda och företag, kan kulturlivets ensidiga ekonomiska beroende av statliga och kommunala myndigheter minska. Det medverkar till att öka kulturlivets frihet, mångfald och oberoende. Det är en vanlig missuppfattning att kvaliteten på ett lands kultur eller kulturpolitik kan mätas efter statliga och kommunala kulturbudgetars storlek. Offentliga kulturutgifter per invånare är inget mått på kvalitet. Kulturpolitiken får aldrig inskränkas till att bli en fråga om fördelning av anslag och bidrag. Den viktigaste insatsen för ett kvalitativt högtstående kulturliv är arbetet för ett friare och mindre reglerat . Det arbetet präglar moderata samlingspartiets politik. Vi vill ha ett samhällsklimat med större personligt ansvar och ökad individuell frihet. Det leder till ett öppnare debattklimat, och större öppenhet inför nya idéer och nyskapande såväl inom forskning och näringsliv som inom kulturverksamhet. Kulturlivet kommer därigenom att i högre grad styras av de enskilda människornas önskemål och i mindre utsträckning av de offenliga organens ekonomiska prioriteringar. Frihet är också medborgarnas möjlighet att delta i kulturlivet, att själva få välja kulturverksamhet och verksamhetsform, utan regleringar och pekpinnar. Men frihet är också kulturskaparnas frihet att välja form och innehåll för sitt arbete. Flera moderata förslag, på områden utanför den traditionella kultursektorn, är ägnade att förbättra kulturskapandets villkor. Ett avskaffande av etermediamonopolet, förverkligandet av och införandet av ny mediateknik ger kulturskapare såväl nya uttrycksformer som fler kommunikationskanaler. Bättre villkor för småföretagande och nyskapande inom näringslivet har också betydelse för kulturklimatet. Mångsidighet inom kulturlivet kräver öppenhet och tolerans. offentliga kulturstödet får inte medföra att nya uttrycksformer och verksamheter förhindras. Klichéartade benämningar som kommersialism får inte tas till intäkt för detaljstyrning och reglering av kulturverksamheten. Kritiken mot det kommersiella kulturlivet är ofta grovt överdriven och bygger på den felaktiga uppfattningen att kommersiell kultur alltid är sämre än annan kultur. Det faktum att en kulturyttring är kommersiellt gångbar innebär att den tillgodoser ett behov hos stora medborgargrupper. Det går naturligtvis att ha olika uppfattningar om kvalitet, men att döma ut det kommersiella kulturlivet och kvalitetsmässigt undermåligt, och därav dra slutsatsen att staten genom restriktioner skall begränsa det fria utbudet, är fel. Det behövs mer marknadsstyrning och mindre detaljregleringar inom kulturlivet. Men det innebär inte att marknaden ensam kan säkra mångfald inom kulturen. Omistliga delar av vårt kulturarv skulle aldrig ha tillkommit eller kunnat bevaras utan stöd från myndigheter, företag eller enskilda. Stat och kommun skall stödja kulturellt nyskapande och garantera det smala kulturutbudets fortbestånd. Det offentliga skall också bidra till att bevara gemensamma kulturvärden. Modeväxlingar får inte leda till att viktiga delar av kulturarvet går förlorat. Stelbenta regler inom plan- och byggnadsområdet får inte försvåra vården och värnandet av viktiga kulturmiljöer. Bevarandeuppgifterna inom såväl byggnads- som naturområdet måste ses som ett led i skapandet av goda miljöer för boende, arbete och fritid. Därmed sätts de även in i ett annat ekonomiskt perspektiv än om de betraktas som rena kulturfrågor. Offentligt kulturstöd måste bygga på kvalitetsbedömningar. Att sådana är svåra att göra är inget argument för att avstå från dem, men väl ett skäl till att stödet bör kanaliseras genom många sinsemellan oberoende institutioner. Det är en styrka om kulturverksamhet ekonomiskt kan leva av egen kraft. Det gör kulturskaparna oberoende av annat än sina egna idéer. Den enskildes betalning för att delta i kulturlivet måste vara kulturlivets viktigaste finansieringskälla. Det måste vara en målsättning att så långt möjligt göra kulturlivet oberoende av offentliga stöd och mer beroende av sin publik. Även om bidrag kan vara nödvändiga, har de negativa bieffekter. Offentligt bidrag kräver bidragskriterier och avgöranden. Därmed kommer de också att verka konserverande och hämmande på nytänkande och originalitet. Statens kulturråds dominerande ställning som bidragsgivare hotar mångfalden. Alternativa bidragsgivare vid sidan av måste få förekomma. bör kunna avskaffas. Till dess så sker måste möjligheterna att utkräva politiskt ansvar av ökas. Detta innebär att rådet skall ges en parlamentarisk sammansättning. Moderata samlingspartiet anser också att bör avskaffas och att dess bidragsfördelande uppgifter skall överföras till . Kulturinstitutionerna måste uppmuntras att genom en mer marknadsan passad prissättning, nya distributionskanaler och nya former för publikkontakt stärka sin ekonomi och konkurrensförmåga. Det innebär också att en högre grad av avgiftsfinansiering bör uppmuntras. Avgifterna måste dock vara så utformade att de inte äts upp av administrationskostnader. Enskilda och företag bör kunna ta ett större eget ansvar för att gynna kulturlivet i vårt land. Kvalitet i kulturen skapas av goda utbildningsmöjligheter för de aktiva kulturskaparna och genom att människor stimuleras till kritisk värdering. Kvaliteten kan aldrig upprätthållas av myndigheters granskning och omdömen, utan bara genom medvetna och kritiska konsumenter. Det förutsätter en levande kulturmedvetenhet som förs vidare i hemmen, i skolan, i kulturlivets organisationer och i massmedia. Ett levande kulturarv kan bara bäras upp av medborgarna själva. De ungas syn på kulturtraditionerna formas i stor utsträckning i skolan. Skolans undervisning i historia skall ge förankring i och förståelse för tidigare generationers liv och verksamhet. Undervisning i svenska skall syfta till att utveckla formkänsla och vårda vårt litterära arv. Goda kunskaper i främmande språk ökar förståelse för andra kulturer. Skolan måste låta elever komma i kontakt med olika typer av kulturverksamhet, både genom att eleverna besöker kulturinstitutioner och genom att kulturen kommer till skolan. Förmågan att bevara och utveckla ett kulturarv är också avhängigt av människornas kreativitet. Skolan skall sträva efter att bibehålla och stimulera de ungas kreativitet. Massmediasamhället har inte en, en gång för alla, given struktur. Informationsteknologin utvecklas snabbt, och människor kräver att de nya landvinningarna ställs till deras förfogande. Kulturpolitikens uppgift är inte att styra utvecklingen mot snävt uppställd amål utan att underlätta för skilda medier att söka nya vägar. På så sätt kan frihet och mångsidighet i den offentliga debatten och i kulturlivet främjas. Förbud och inskränkningar i rätten att använda sig av media måste undvikas. Den mångfald som karaktäriserar pressen finns ännu inte inom etermedia. Tryckfriheten skyddas i tryckfrihetsförordningen, byggd på principen att allt är tillåtet att framföra i tryckt skrift utom det som uttryckligen förbjudits. Ansvaret för det tryckta ordet åvilar en ansvarig utgivare. Den principen saknar ännu sin motsvarighet inom etermedia. Även om teknologiska förändringar och sex borgerliga regeringsår i någon mån har mjukat upp radio- och TV-monopolet, så består det i sina huvuddelar. Radio-TV-monopolet måste brytas. Att möjligheterna till full och okontrollerad etableringsfrihet begränsas av tekniska restriktioner, är inget skäl för monopol. I stället måste etableringsregler fastställas som bringar etermedia så nära tryckfrihetsförordningens motsvarande etableringsfrihetsregler som möjligt. När det gäller televisionssändning över kabel, äger de tekniska begränsningar som finns för sändning i etern ingen giltighet. Friheten att anlägga och utnyttja kabelnät för televisionssändningar bör därför garanteras. Från fristående radio- och TV-företag bör naturligtvis kunna finansieras genom reklaminslag. Reklamförbudet för bör upphävas. Reklamen bör också skyddas av tryckfrihetsförordningen och av en ny yttrandefrihetsgrundlag. Ett av de skäl som anförts mot reklam-TV är att dagspressen skulle bli lidande. Så sent som presenterade Svenska PR-byrån en undersökning avsedd att utröna i vilken mån pressen i de länder som har TV-reklam påverkats därav. Den gav vid handen dels att dagspressen inte i något av länderna förlorat andelar av reklamkostnaderna, dels att de totala kostnaderna för reklam inte är högre i länder med reklam i TV än i länder utan. Det konstaterades också att kostnaderna för direktreklam är höga i länder där TV-reklamen har låg andel av de totala reklamkostnaderna, t. ex. i och , medan de är låga, där TV-reklamen har en hög andel, t. ex. i , , och . Undersökningen bekräftar i stort den uppfattning som framfördes av den s.k. reklamutredningen. Förslag med anledning av budgetpropositionen Det statsfinansiella läget ställer krav på besparingar även inom kulturområdet. Moderata samlingspartiet föreslår besparingar på 165,3 milj. kr. i förhållande till regeringens proposition 1983/84:100. Under anslaget F3 Bidrag till särskilda kulturella ändamål punkt 6 Bidrag till övriga kulturella ändamål föreslår föredraganden ett anslag på . Eftersom besparingar i första hand bör gå ut över ospecificerade anslag, föreslår vi att det anslaget minskas med 1000000 till . Styrelsen för begär att biblioteksersättningens grundbelopp för hemlån av svenskt originalverk höjs , och att övriga grundbelopp höjs i motsvarande mån. I budgetpropositionen begränsas höjningar till ett öre, dvs. med lika stort belopp sorni föregående budget. Moderata samlingspartiet förordar en höjning av biblioteksersättningen med , till . Vi beräknar därför att anslaget F 8 Ersättning åt författare m. fl. för utlåning får upptas till . I likhet med föregående år anser moderata samingspartiet att det statliga stödet till rikskonserters fonogramutgivning bör upphöra. Detta innebär ett, i förhållande till föredragandes förslag, minskat anslag till rikskonserters verksamhet med . Rättelse: S. 8, mom. 16 Står: reservationsanslag Rättat till: förslagsanslag Detta innebär att vi föreslår att F15 Rikskonsertverksamhet skall uppgå till . För att kompensera för den minskning av utgivning av fonogram, som tillgodoser en smal och begränsad marknad, föreslår vi också att anslaget F 21 Stöd till fonogramverksamhet ökas med , och upptas till . Under anslaget F17 Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner föreslår föredraganden ett anslag på . Med hänvisning till behovet av hårda prioriteringar av kulturutgifter, föreslår vi att de av föredragande föreslagna 62 grundbeloppen till regionala skådebanor, utgår. Detta innebär en besparing med . För att kompensera för det bortfall i marknadsföring av teaterverksamhet som detta kan innebära föreslår vi ett anslag på . att fördelas av , regionala och lokala teaterinstitutioner för marknadsföringsåtgärder. Anslaget F17 föreslår därmed uppgå till . Under anslaget Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper föreslår föredraganden en förstärkning med 2,6 milj. kr., vilket i första hand skall avse behovet av ökad teaterverksamhet för barn och ungdom. Moderata samlingspartiet instämmer i propositionens synpunkter på teaterverksamhet för barn och ungdom. Dock anser vi att detta skall rymmas inom nuvarande anslag, varför anslaget bör minskas med . Under anslaget F20 Bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet föreslår föredraganden att bidraget till stiftelsen ökas till . Vi anser att det bidraget bör avvecklas. Under punkt 2 föreslår föredraganden en höjning av bidraget till Drottningsholms teatermuseums teaterverksamhet med . Vi anser att den höjningen är otillräcklig, och föreslår en höjning med . Med hänvisning till detta föreslår vi att anslaget bör uppgå till . Under anslaget F23 Förvärv av konst för statens byggnader m. m. föreslår föredraganden ett anslag på . Anslaget används till förvärv av konst till statens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter, men också till bidrag för konstinköp av folkparker, Folkets Hus, bygdegårdar och nykterhetsorganisationers samlingslokaler. Vi ställer oss tveksamma till den senare delen av anslaget. Bidraget ger upphov till en rad principproblem, såsom frågan om äganderätt till inköpt konst, och köpkriterier. Med hänvisning till detta föreslår vi att bidraget till konstinköp av folkparker m. m. utgår. Detta innebär en besparing på . Därmed föreslår vi att anslaget upptas till . Under anslaget F 48 Bidrag till vissa museer upptas ett bidrag till Stiftelsen med . Vi anser att detta museum med . Vi anser att detta museum främst bör vara ett ansvarsområde för stiftelsenämnden och arbetsmarknadens parter och att bidrag i övrigt till detta ändamål bör kunna sökas inom ramen för bidraget till regionala Vi föreslår därför att detta bidrag utgår, och att anslaget upptas till . Under anslaget F52 föreslår föredraganden att tilldelas . Det är vår uppfattning att bör avvecklas och att dess bidragsutdelande uppgifter skall överföras till SÖ. Detta innebär att anslaget F52 dras in. Under anslaget F 53 Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. föreslår föredraganden ett anslag på . Moderata samlingspartiet anser att den övre åldersgränsen för statsbidrag till undomsorganisationernas centrala verksamhet bör sänkas till . Vi uppskattar att detta möjliggör en besparing med . För att möjliggöra exempelvis en förstärkt ledarutbildning bör . kvarstå på detta anslag. Anslaget F53 kan därmed upptas till . Under anslaget F54 Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet föreslår föredraganden ett anslag på . Vi anser det vara tveksamt att staten skall ge bidrag till ungdomsorganisationers lokala verksamhet. Detta bör i första hand vara en uppgift. Vi föreslår därför att anslaget F 54 utgår. Med samma hänvisning föreslår vi att anslaget F 55 Bidrag till ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna av . Under anslaget G1 föreslår föredraganden en höjning av fraktstödet för film från . Vi tror inte att . i fraktstöd kommer att påverka programval i större utsträckning än , och vi ställer oss dessutom tveksamma till denna typ av försök att styra biografers programval Vi föreslår därför att fraktstödet ugår, vilket innebär en besparing i förhållande till föredragandens förslag med . Därmed kan anslaget G1 upptas till . Frågorna om stöd till dagspressen behandlas i motion 1983/84:744 vilken vi vill hänvisa till. När det gäller anslaget G 8 Stöd till organisationstidskrifter anser vi, med hänvisning till vikten av sparsamhet, att detta bidrag bör utgå. Detta innebär en besparing med . i förhållande till föredragandens förslag. Under anslaget G12 Litteraturstöd föreslår föredraganden ett bidrag för utgivningen av En bok för alla. Utbudet av prisbillig och icke statssubventionerad kvalitetslitteratur har ökat glädjande. Priset för En bok för alla bör dessutom kunna sättas så att full kostnadstäckning ernås, utan att någon får sämre möjligheter till att ta del av kvalitetslitteraturen. Med hänvisning till detta, föreslår vi att bidraget till En bok för alla minskas med . Återstående del av bidraget bör användas till utgivningen av barn- och ungdomslitteratur. Anslaget G12 kan därmed upptas till . Med hänvisning till det anförda hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för kulturpolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om , 3. att som sin mening ger regeringen till känna sin positiva inställning till sponsorskap i kulturlivet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att reklamförbudet för etermedia bör upphävas, 5. att till Bidrag till särskilda kulturella ändamål för /85 anvisar ett reservationsanslag av , 6. att till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av , 7. att till Rikskonsertverksamhet för /85 anvisar ett reservationsanslag av . 8. att till Stöd för fonogramverksamhet för /85 anvisar ett reservationsanslag av . 9. att till Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner för /85 anvisar ett reservationsanslag av . 10. att till Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper för /85 anvisar ett reservationsanslag av . 11. att till Bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet för /85 anvisar ett reservationsanslag av . 12. att till Förvärv av konst för statens byggnader m. m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av . 13. att till Bidrag till vissa museer för /85 anvisar ett reservationsanslag av . 14. att beslutar att avveckla , 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åldersgränsen för bidrag till ungdomsorganisationernas centralverksamhet, 16. att till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet för budgetaret 1984/85 anvisar ett förslagsanslag av . 17. att beslutar avveckla det statliga bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, 18. att beslutar avveckla det statliga bidraget till ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna, *Se även motion 1983/84:1362. 19. att till för /85 anvisar ett förslagsanslag av . 20. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utgivningen av En bok för alla, 21. att till Litteraturstöd för /85 anvisar ett reservationsanslag av . () () () () () ()