mot · G7021740 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1740 m. fl. De regionala högskolorna har spelat en viktig roll för att göra den högre utbildningen tillgänglig och kommer att göra det än mer . Den behövs för att ta emot en del av 1980-talets växande ungdomskullar. Det växande behovet av fort- och vidareutbildning måste i huvudsak mötas med en regionaliserad högskoleorganisation. Men utöver dessa uppgifter bör den regionala högskolan i väsentlig omfattning kunna utnyttjas för att göra forskningen och kunskapsutvecklingen tillgänglig för den lokala och regionala arbetsmarknaden. Härigenom kan också den mindre högskolan bli den stimulator och katalysator som så väl behövs för en gynnsam utveckling av olika regioner. Det finns redan många exempel på hur högskolor, oftast med mycket begränsade resurser, genom forsknings- och utvecklingsinsatser gått in för att påverka utvecklingen i de områden där det finns regionala utvecklingsproblem. har genom sin lokalisering till inlandet funnit det naturligt att satsa på FoU inom sådana områden. För att utveckla turistnäringen i Norrlandslänen har högskolan med stöd av bl. a. Norrlandsfonden och i samverkan med olika branschintressen bildat Stiftelsen . Ett annat område anknyter till vårdsektorn och den sociala sektorn och syftar till att utveckla metoder för att bedriva vård och socialt arbete i glesbygd. Detta görs bl. a. i anslutning till forskningsenheten i . Högskolan har också börjat bygga upp en regional forskning av mera tillämpad karaktär, som ansluter till inlandets utvecklingsproblem. Högskolans resurser måste kunna utnyttjas i varje län tillsammans med andra samhällsresurser. Det måste också finnas en medveten regional planering och nära samverkan mellan de regionala utvecklingsorganen, länsstyrelse, landsting, kommuner och företag. Med en bättre regional förankring kan högskolan bidra till en gynnsam regional utveckling där de regionala resurserna tillvaratas på bästa sätt. Det är därför angeläget att lokalt och regionalt baserade FoU-projekt får ökade förutsättningar att komma till stånd. Detta måste ses som ett naturligt led i industripolitiken och i regionalpolitiken. Inom inland har trots omfattande regionalpolitiska insatser den negativa utvecklingen inte brutits. Det är därför angeläget att pröva nya vägar för att hejda den fortsatta utglesningen. Ett led i denna strävan är bl. a. att satsa på mera tillämpad och aktionsinriktad forskning som komplement till grundforskningen. Vid högskolan i bedrivs ett intensivt arbete för att tillskapa en mera fast resursbas för forsknings- och utvecklingsarbete med den inriktningen. är en av landets minsta högskolor. har högskolan en jämförelsevis stor andel av AES-utbildningarna inom landet. I rangordning ligger högskolan i närmast efter universiteten och högskolan i vad gäller volymen på AES-sektorn. Vad som ytterligare kännetecknar högskolans verksamhet är att den volymmässigt domineras av den tidigare utbildningar, förvaltningslinjen och sociala linjen. Däremot saknar högskolan ekonomiska och tekniska utbildningar, vilket skapar särskilda förutsättningar i relation till de regionala utvecklingsproblem som karaktäriserar inlandet. Det är därför angeläget att denna utbildningsverksamhet stärks och omstruktureras på ett sätt som gör högskolan än bättre att fylla sin regionala roll. I tidigare beslut om regionalpolitiken har glesbygdsforskningen utpekats som ett mycket angeläget forskningsområde. En särskild hänvisning gjordes också till det forsknings- och utvecklingsarbete kring inlandets glesbygdsproblem som pågår vid högskolan i . finns inom högskoleregion etablerat vid i . Det är angeläget att verksamheten vid CERUM kan byggas upp snabbt och att forskningen erhåller stadga. Utifrån den obalans som fortfarande råder mellan olika regioner och en utveckling som inte i nämnvärd grad utjämnar skillnaderna vare sig mellan regioner eller inom dem mellan tätort och glesbygd - är det ytterst angeläget att den forskning som har sin utgångspunkt i glesbygdens särskilda förhållanden kan garanteras ekonomiska medel. Inom CERUM kommer glesbygdsfrågorna att urskiljas i ett eget forskningsprogram som i hög grad ansluter till de frågeställningar som framför allt högskolan i arbetar med. Inom planeras också en regional med i huvudsak tillämpad inriktning och i enlighet med förslag. Det är därför synnerligen viktigt att CERUM och högskolan i tillförs särskilda medel, så att forskningen inom detta mycket angelägna område kan intensifieras och vidareutvecklas. Ekonomutbildning till högskolan i är den enda högskoleenhet i landet med utbildningar iom AES-sektorn som saknar ekonomlinjen! Högskolan har länge mött krav från enskilda och från näringslivet att det skall vara möjligt att studera på ekonomlinjen i . Erfarenheterna från övriga linjer och från andra orter visar klart att utbudet av arbetskraft med viss utbildning ökar markant på orter där utbildningen etableras. jämtländska näringslivet har i flera sammanhang uttalat att behovet av personer med ekonomisk utbildning är stort i länet. Något utbudsöverskott tycks inte finnas i landet som helhet. Högskolan har därför tagit upp ekonomlinjen i de senaste årens petita. Högskolan har bedrivit utbildning på enstaka kurser i ekonomiska och juridiska ämnen i Ostersund. Företags- och nationalekonomi, juridik och statistik förekommer på de linjer som högskolan har . Därmed finns en grundläggande kompetens i de tunga ämnena på ekonomlinjen. Om denna linje etableras skulle så många lärare kunna anställas, att en viss specialisering inom ämnena kan göras. Därmed utgör ekonomlinjen ett stöd för övriga linjer. har fattat beslut om en lokalisering av försvarets förvaltningsskola till . Skolan bötjar sin verksamhet . Ett av motiven för beslutet om lokalisering var möjligheten till samverkan med högskolan i . Dessa möjligheter torde i hög grad förbättras om högskolans utbildningsutbud utökas med ekonomlinjen. Högskolan har en relativt stor AES-sektor, större än vid de flesta mindre högskolor. En komplettering av utbudet inom sektorn riktad mot det privata näringslivet förbättrar inte bara utbildningsutbudet utan ger högskolan bättre möjligheter att vara en resurs i sin region vad avser uppdragsverksamhet och annat samarbete. Vi förutsätter att högskolan får ge hela utbildningen om 7 terminer enligt AU-modellen, dvs. ett tvåårigt basblock med en påbyggnad om 1 1/. Högskoleutbildning för fastighets- och bostadsförvaltare till högskolan i En utredning med företrädare för bl. a. , , hyresgäströrelsen m.fl. bostadsintressenter har presenterat ett förslag beträffande högskoleutbildning för fastighets- och bostadsförvaltare. Bakgrunden till förslaget är bostadsförvaltningens stora och ökande betydelse för såväl samhällsekonomin som sysselsättningen. Gruppen konstaterar att landets samlade byggnadsbestånd representerar ett värde av . Bostäderna svarar för ungefär hälften av den summan. Mot den bakgrunden konstaterar arbetsgruppen att det är viktigt att förvaltningen av fastigheter bedrivs professionellt. Utbildningen föreslås omfatta omkring . Delar av utbildningen skall kunna brytas ut för vidareutbildning och fortbildning. bedriver grundläggande högskoleutbildning inom de allmänna utbildningslinjerna förvaltningslinjen, sociala linjen samt systemvetenskapliga linjen. Därutöver finns den lokala linjen för turism och rekreation samt ett relativt stort utbud av enstaka kurser inom i huvudsak AES-sektorn. Fr. o. m. /84 kommer även den nya linjen för personal- och arbetslivsfrågor att finnas samt sannolikt även ytterligare en lokal linje, benämnd inhemska råvarusystem. ger således inom AES-sektorn med tyngdpunkt i ämnen som ekonomi, juridik, informationsbehandling samt ämnen inom det beteendevetenskapliga området. Även om högskolan i tillhör de mindre i landet är utbildningsutbudet inom AES-sektorn förhållandevis omfattande. Omräknat i antal årsstudieplatser kommer på sjätte plats efter universiteten och högskolan i . Högskolan har en nära samverkan med ett flertal företag, myndigheter och organisationer inom regionen. Exempel är bl. a. förenade fabriksverken, och med samverkansprojekt inriktade mot ekonomi-, systemerings- och dataområdet. Inom den offentliga sektorn har högskolan ett flertal utbildnings- och utvecklingsuppdrag hos kommuner, samt flera statliga länsmyndigheter. påbörjar försvarets förvaltningsskola samt arméns tekniska skolor sina verksamheter i . Även med dessa myndigheter planerar högskolan ett samarbete inom skilda områden. Den nära samverkan med det omgivande samhället som högskolan har i flera avseenden innebär att man inom länet ser högskolan i hög grad som en regional resurs även vid sidan av uppgiften att bedriva traditionell grundläggande högskoleutbildning. Högskolans storlek och särskilda organisation medför också vissa fördelar när det gäller samverkan mellan skilda ämnesdiscipliner. Mångvetenskapliga ansatser i forsknings- och utvecklingsprojekt är på väg att bli ett av högskolans särskilda kännemärken. Detta gör sig gällande även i de utbildningsprogram som högskolan bedriver. Högskolans kompetens synes i hög grad svara mot de krav som ställs i en högre utbildning för fastighets- och bostadsförvaltare. Den tekniska kompetens som högskolan saknar kan hämtas bl. a. från FFV i samt arméns tekniska skolor. Det bör särskilt nämnas att FFVUnderhåll har ett internationellt anseende när det gäller viss driftteknikerutbildning. Med hänvisning till högskolans i goda förutsättningar - som vi redogjort för ovan anser vi att en högskoleutbildning av angiven art bör förläggas till . Allmän utbildningslinje för hotell-, restaurang- och turismområdet lokaliserad till högskolan i /79 bedrivs vid högskolan i utbildning inom den tvååriga lokala linjen för turism och rekreation. Inom linjen utbildas kvalificerad ekonomisk och administrativ personal för turistföretag och sådana myndigheter och organisationer som planerar för turism. Intresset för utbildningen har varit ständigt växande. Totala antalet ansökningar till de 30 utbildningsplatserna var inför innevarande verksam hetsår 2634, varav 547 var försthandsansökningar. Det gör linjen till en av de attraktivaste i landet, mätt i antalet sökande. Linjen är således i hög grad riksrekryterande, vilket den varit sedan starten. Arbetsmarknaden för examinerade är mycket bred och möjligheterna att få relevant sysselsättning får bedömas som goda även fortsättningsvis. Behovet av utbildning inom turismsektorn är väl dokumenterat. Här inräknas även behovet för hotell- och restaurangområdet samt resesektorn. a. är det nödvändigt att det kunnande som byggs upp genom forsknings- och utvecklingsarbete successivt kan föras ut till turismsektorn. Det är också därför nödvändigt att öka kvaliteten i nuvarande utbildning, bl. a. genom att utbildningen upptas som en allmän utbildningslinje som innefattar hotell-, restaurang- och turismområdet. Reformering av systemvetenskapliga linjen samt investeringsbehov i datorutrustning UHÄ har föreslagit en reformering av systemvetenskaplig linje, som jämte den 1-åriga är högskolans administrativt inriktade datautbildning. Dessutom har UHÄ föreslagit en resursförstärkning för att tillgodose behovet av laborativa moment i utbildningen. Föredragande statsråd är dock inte beredd föreslå en reformering av linjen och inte heller en resursförstärkning. Systemvetenskaplig linje är placerad i administrativ, ekonomisk och social sektor. Systemvetenskaplig linje är inrättad på tio högskoleorter. 295 utexaminerade och yrkesverksamma systemvetare tillfrågades i en enkät i UHÄ:s regi bl. a. om vad de sysslade med. Av de 215 som besvarade enkäten sysslade i stort sett samtliga med någon ferm av applikationsprogrammering av ekonomiska och administrativa ADB-system. De tidigast utexaminerade hade börjat få projektledaransvar. Nära nog samtliga fick börja sin anställning med att utbilda sig. Vid en förfrågan om vad de saknade i sin utbildning svarade man att det vore önskvärt med framför allt kurser i ADB, ekonomi och projektledning. Av de tillfrågade kom hälften från teknisk eller naturvetenskaplig gymnasieskola medan den andra hälften hade ekonomisk eller samhällsvetenskaplig gymnasial bakgrund. av dem som studerar på systemvetenskaplig linje är kvinnliga studerande. av dem som började på systemvetenskapliga linjen /84 utgörs av kvinnor. I faktiska tal är antalet kvinnliga datastuderande på systemvetenskapliga linjen ca 350, medan antalet kvinnliga studerande på teknisk-naturvetenskaplig sektor utgörs av knappt ett hundratal. Kvinnliga studerande, som är intresserade av datorutbildning, föredrar uppenbarligen systemvetenskaplig linje. Årsstudieplatskostnaden för en heltidsstuderande på systemvetenskaplig linje utgörs av . För teknisk fysiklinjens datateknikinriktning och för datatekniklinjen ligger årsstudieplatskostnaderna ännu högre, . En av datautbildningarna, den systemvetenskapliga, ligger Dess årsstudieplatskostnad ligger strax över de icke-laborativa utbildningarna inom AES-sektorn. Detta innebär bl. a. att de laborativa utbildningsmomenten hålls på en låg nivå. Dataområdet utvecklas mycket snabbt. Konsekvensen av detta förhållande blir bl. a. att dataområdet och i det aktuella fallet ADB-området (med inriktning mot ekonomi och administration) ökar i ämnesomfattning. En ADB-utbildning skiljer sig i flera avseenden från en ADB-utbildning . De datorstödda ekonomiska och administrativa ADB-systemen har bara förändrat karaktär. Krav på programvara och hela programsystem har börjat att ställas på ett mera kvalificerat sätt. Små s. k. persondatorsystem med förhållandevis avancerad programvara har tillförts marknaden. Nya avnämarkategorier tillkommer ständigt; inte minst gäller detta avnämarkategorier för de ekonomiska och administrativa ADB-systemet. Det bör mot ovanstående bakgrund vara svårt att med den nuvarande utbildningssituationen tillfredsställande tillgodose samhällets och avnämarnas krav på hög kvalitet i utbildningen inom det viktiga systemvetenskapliga området. Vid högskolan i påbörjar 60 elever utbildning inom systemvetenskapliga linjen. Med hänsyn till ett dåligt utgångsläge i underdimensionerade datorresurser redan vid utökningen av antalet nybörjarplatser samt de ökade kraven på användning av datorresurser från andra användare inom högskolan, är datorsituationen nu mycket ansträngd. Terminallokaler får vissa perioder utnyttjas dygnet runt. De studerande måste för att spara utrymme i systemet lagra sina program på kassetter m.m. Högskolan har satsat tillgängliga resurser på terminaler av god kvalitet. Kapaciteten i datorn medger dock inte att man utökar antalet anslutna terminaler. För att lösa rådande problem krävs en väsentlig investering av engångskaraktär. Högskolan har dock inga möjligheter att klara dessa investeringar inom ramen för ordinarie anslag och enligt sedvanliga upphandlingsrutiner. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allmänna utbildningspolitiska insatser i , 2. att uttalar sig för att fortsatta resurser avsätts för att säkra den framtida glesbygdsforskningen, 3. att uttalar sig för att ekonomlinjen förläggs till högskolan i , 4. att uttalar sig för att högskoleutbildning för fastighetsoch bostadsförvaltare förläggs till högskolan i , 5. att uttalar sig för att den nuvarande lokala turismlinjen vid högskolan i ombildas och upptas som en treårig allmän utbildningslinje i , 6. att uttalar sig för en reformering av systemvetenskaplig linje, förstärkning av linjens årsstudieplatskostnader samt uppgradering av datorutrustningen vid högskolan i . . ÅSLING (c) () () ()