ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021396 · 1984-01-25 00:00:00 — Offentliga förvaltningars saklighet och opartiskhet I regeringsformen 1 kap. 9 § stadgas att offentliga förvaltningar har skyldighet att iakttaga saklighet och opartiskhet. I ett uppmärksammat mål om likalöneprincipen vid lika arbete har arbetsdomstolen i en dom nr 184/83 Mål nr. A 80/83 uttalat som sin mening att skyldigheten att iaktta saklighet och opartiskhet innefattar dock uppenbarligen inte något åliggande för en arbetsgivare att i alla lägen tillämpa likalöneprincip. Däremot kan väl tänkks att regeln får betydelse exempelvis när det gäller förfarandet som innefattar diskriminering. Bakgrunden är den uppmärksammade tvisten mellan och en större grupp kommunalanställda bussförare, vilken visserligen vanns av kärandeparten, bussförarna, men där arbetsdomstolen och kommunen gjorde märkliga uttalanden om hur regeringsformen 1:9 skulle tolkas. En grupp bussförare i var missnöjda med sitt fack, . De beslöt att lämna förbundet. I stället bildade de en minoritetsorganisation och blev därmed MBL-bara. och i valde då att brännmärka den nya organisationen, . Detta skedde genom att de senare inte, i likhet med sina kollegor, fick löneförhöjning vid förhandlingar /82 trots att båda grupperna var bundna av samma avtal. Minoritetsgruppen () begärde förhandling, som blev resultatlös. Kommunen stämdes då inför arbetsdomstolen och minoritetsgruppen vann målet. Kärandeparten hade som skäl för likalöneprincipen dels FN:s allmänna konvention av , artikel 23 § 2 som säger har utan åtskillnad rätt till lika lön för lika arbete, dels regeringsformen 1 kap. 9 § som framhåller offentliga förvaltningar har skyldighet att iaktta saklighet och opartiskhet. Dessa två sakargument, menade arbetsdomstolen, var inte tillämpliga i målet om inte diskriminering förelåg, vilket faktiskt var fallet. Det var andra skäl som gjorde att kärandeparten, , vann målet, vilket dock saknar intresse i detta sammanhang. Det är angeläget att en regeringsform som 1:9 är så utformad att icke en flexibel tolkning kan praktiseras av kommunalpolitiker med skiftande politisk hemvist och de därmed själva skall kunna avgöra innebörden i eget intresse. Regeringsformen skall med andra ord kunna tillämpas på samma sätt över hela landet och hos olika myndigheter. Med hänvisning till vad som här framförts yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att regeringsformens tillämpning skall vara entydig och inte ge utrymme för olika tolkningar.
mot · G7021397 · 1984-01-25 00:00:00 — Efter invigningen av hus på och i har på nytt vid upprepade tillfällen frågan om byggnadernas tillsyn och vård påtagligt aktualiserats. omfattande sakkunskap och mångåriga erfarenhet kan ej längre undvaras. Han är den som besitter den största kännedomen om husen. Med tanke på att betydande ekonomiskt avbräck åsamkats och att frågan redan behandlats mycket är åtgärd än mer angelägen. När det gäller riksbyggnaderna måste hans kunnighet och material- och teknikkännedom anses oumbärlig. Den mångåriga skötsel han anlitats för gör det till en hederssak för att kompensera honom och försäkra sig om hans insats till båtnad för lokalfråga. Med stöd av det anförda hemställs att uppdrar åt sin förvaltningsstyrelse att slutgiltigt kompensera byggnadsingenjören . () ()
mot · G7021398 · 1984-01-25 00:00:00 — I en artikel i påtalas de höga kostnaderna för nuvarande lokaler. Ingen kan ännu helt överblicka dem. Därtill kommer att nu har flyttat in i en anläggning som inte motsvarar vad man beställt i fråga om samordning, säkerhet och teknisk kvalitet. har ställts inför fullbordat faktum, och en del påtalade brister torde få godtas. Detta måste dock ske utan att säkerheten för ledamöter, personal och allmänhet äventyras. Frågan om byggnadernas framtida bestånd och om kostnader för avhjälpande av risker är därför av yttersta vikt. Ledamöterna delar därvid ansvaret med anlitade konsulter och entreprenörer. Initiativet för erforderliga åtgärder bör därför tas av själv. a. har divergerande uppgifter om grundens beskaffenhet förelegat. I skriften Hus av 1968 påvisar med utförlig motivering att fullständig grundförstärkning erfordras. har ändrat mening och förklarat att grundförstärkning under vissa förutsättningar är onödig. Denna senare uppfattning delas ej av , ej heller av ett flertal andra sakkunniga. Diskussionen har handlat om tillståndet hos pålverket under byggnaderna. Inverkan av det under byggnaderna strömmande Mälarvattnet har ej blivit offentligt belyst, ehuru nu konstaterade vattenskador och sprickbildningar måste bero på vattnets förödande kraft som för bort de fyllningar och jordlaget, på vilka byggnaderna ursprungligen vilat. har i sin rapport nr 149 påvisat att grunden har försvagats under byggnadernas 80-åriga tillvaro. Försvagningen fortsätter, uppenbarligen i accelererande takt. Därför bör omgående utredas hur grunden är konstruerad och hur skador har uppkommit genom röta och erosion samt inverkan av landhöjning och reglering. Med stöd av det anförda hemställs att uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att föranstalta om en opartisk utredning för att klarlägga och eliminera ovan påtalade risker för byggnader på . () ()
mot · G7021399 · 1984-01-24 00:00:00 — Förbud för kommun att ingå i handelsbolag verksamhet kan drivas dels i direkt form, dels i kommunala aktiebolag och kommunala stiftelser. Genom kommuns beslut att bilda handelsbolag tillsammans med HSB har frågan aktualiserats om en kommun får ingå som delägare i ett handelsbolag. Eftersom det synes oklart om kommun enligt kommunallagen har rätt att ingå i handelsbolag eller icke behövs enligt vår uppfattning ett klarläggande i kommunallagen. Ett handelsbolag föreligger, om två eller flera har avtalat att gemensamt utöva näringsverksamhet i bolag. Handelsbolaget utmärks av dels att det är en juridisk person, dels att bolagsmännen ansvarar solidariskt för de förbindelser som ingås på bolagets vägnar. Handelsbolags konstruktion med det solidariska ansvaret gör att det inte finns tillräckliga skäl för att kommun eller landstingskommun skall ha rätt att ingå i ett handelsbolag. Denna bolagsform kan nämligen medföra risker, eftersom kommunen inom ramen för det solidariska ansvaret kan drabbas av hela betalningsansvaret. De andra formerna inom vilka verksamhet kan drivas är enligt vår uppfattning tillräckliga. Kommunallagen bör enligt vår uppfattning ändras så att det klart framgår att det inte är tillåtet för kommun att ingå i handelsbolag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i kommunallagen innebärande förbud för kommun att ingå i handelsbolag. () ()
mot · G7021401 · 1984-01-24 00:00:00 — och och datainspektionens roll Den pågående datautvecklingen kommer i stor utsträckning att förändra vårt nuvarande samhälle. Om utvecklingen får fortsätta utan politisk styrning, finns det en risk att vi får ett storebrorssamhälle, där klyftorna mellan människor ökar och där en elit utnyttjar information och kunskap för att styra andra människor. Utan en politisk styrning riskerar också många människor att få sina jobb kraftigt utarmade eller bortrationaliserade och isoleringen mellan människor kan öka. Datautvecklingen kan dock styras så att datatekniken ställs i de många människornas tjänst. Men det förutsätter en stor och bred utbildning av många människor, det förutsätter datorsystem som inte är elitistiskt uppbyggda och det förutsätter en demokratisk insyn. Att man kan handskas med datatekniken på olika sätt visar den stora skillnaden som finns mellan och . I har man satsat på bred utbildning, på inhemsk programvara och med målsättningen att klara sysselsättningen. I har man satsat på en liten elits utbildning i datateknik och använder sig av datasystem som riktar sitt informationsflöde mot att öka en elits kunnande på arbetsplatsen. Uppbyggandet av stora, elitstyrda datasystem hotar demokratin och sätter den enskilda integriteten ur spel. Databrott, knäckandet av hemliga koder, en konkurrens om vem som har tillgång till flest hemliga koder på arbetsplatserna blir följden av stora, elitistiskt uppbyggda datorsystem. Det är en utveckling som går stick i stäv med de demokratiska strävandena till medbestämmande och aktivt deltagande i arbetsprocesserna. Kvinnornas situation kommer särskilt att förändras under de kommande decennierna, eftersom det nu är främst på kvinnoarbetsplatserna som datasystem introduceras. Dess uppgift är att lämna tillstånd till förandet av personregister och att övervaka datalagens tilllämpning. Enligt datalagen skall datainspektionen utöva tillsyn över att automatisk databehandling icke medför otillbörligt intrång i personlig integritet. I praktiken har datainspektionen koncentrerat sitt arbete kring tillsynen av den offentliga förvaltningens databehandling men lämnat det privata näringslivets system utan tillsyn. Många anställda upplever att vissa personaladministrativa system och produktionsstyrningssystem konstruerats på ett sätt som inneburit starkt intrång i de anställdas personliga integritet. Det som sker mer eller mindre i det tysta inom den privata sektorn kan vara långt mer styrande för enskilda människors dagliga arbete än den offentliga förvaltningens databehandling. Tillsynen av den privata sektorns databehandling måste därför förstärkas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om datainspektionens arbete.
mot · G7021402 · 1984-01-24 00:00:00 — Uttryck i regeringsformen för inställningen till försvaret m. m. Grundlag och andra bestämmelser har betydelse för hur svenska myndigheter skall förhålla sig på ett ockuperat område. Skriftlig och annan information till landets invånare bidrar till hur myndigheterna faktiskt skall bete sig i en sådan situation. Informationen till invånarna har också stor betydelse för hur dessa i olika avseenden skall förhålla sig i krig och vid en eventuell ockupation. Det pågår f. n. viss debatt om reglerna för statsmakternas och myndigheternas uppträdande på ockuperat område. Det har hävdats att hänvisningen i regeringsformen 13 kap. 10 § till folkrättens regler öppnar för ett handlande av svenska myndigheter som allvarligt skulle motverka svenska intressen. Vidare diskuteras om informationen till invånarna mera präglas av tilltro till efterlevnaden av folkrätten än av en vilja till ett bestämt och uthålligt motstånd i krig och vid ockupation. Ett särskilt problem gäller folkrättsregler som har antagits av men inte av tänkbara angripare. Skall det verkligen förväntas att medborgarna i en viss situation följer sådana regler även om en motståndares förband eller myndigheter inte gör det? Vad kan i så fall detta få för betydelse när uppebarligen också av var och en begär en uppoffrande insats för försvaret av vårt samhälle? Arbetet inom folkrättskommittén och motståndsutredningen har uppenbarligen betydelse i detta sammanhang. Debatten visar dock att frågorna har mycket större dimensioner än att enbart gälla utbildning och planering för vissa situationer och kategorier. I själva verket berörs statsmakternas försvarsvilja och medborgarnas motståndsanda på ett sätt som säkert iakttas av andra stater. grundlagsregler och en entydig och försvarsinriktad information motsvarar bäst statsmakternas bestämda uttalanden bl. a. försvarsbeslut och har därför en fredsbevarande funktion. Med hänvisning till det anförda yrkas att begär att regeringen inför nästa långsiktiga försvarsbeslut låter utreda hur statsmakternas och flertalet medborgares inställning till försvaret av det egna samhället bäst bör uttryckas i regeringsformen och i informationen till landets invånare.
mot · G7021403 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Suppleanters rätt att närvara vid sammanträden i statliga styrelser För att rätt kunna sköta ett uppdrag som suppleant i en styrelse är det enligt vår mening nödvändigt att få närvara på några sammanträden i styrelsen, innan man kan gå in och tjänstgöra för en ordinarie ledamot. Enligt vad vi erfarit tillämpas olika regler från styrelse till styrelse. I förordningen om innormation till ersättare i statliga styrelser och nämnder sägs att ersättare bör underrättas om sammanträde och kallas till detsamma då det bedöms lämpligt. Enligt ett beslut vid 1979/uttalade att kommundepartementet skulle undersöka praxis hos länsstyrelserna vad som gäller om suppleant kallas till samtliga sammanträden eller inte. En undersökning påbörjades, men något resultat har inte redovisats. Därför anser vi att en översyn bör göras och nytt reglemente utformas som ger suppleant rätt att närvara på sammanträden i statliga styrelser. Ersättningsfrågan bör också regleras. Med hänvisning till det anförda hemställs. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om suppleanters närvarorätt vid sammanträden i statliga styrelser () () () ()
mot · G7021404 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1404 m. fl. Blanketters utformning med hänsyn till synskadade Ofta är blanketter och formulär mycket tättskrivna och med mycket liten stil. Detta gör det svårt, för att inte säga omöjligt, för synskadade att själva klara av att fylla i eller kanske t. o. m. underteckna en blankett på rätt sätt. Enligt vår mening borde det vara möjligt att våra vanligaste blanketter utformas med kraftigare text och markeringar. Dessutom borde man kunna ha en förklaring i punktskrift, som följer med blanketten till de synskadade som så behöver. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas angående blanketters utformning för att underlätta för synskadade. () () () ()
mot · G7021406 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1406 m. fl. Sambandet mellan medborgerliga rättigheter och skyldigheter har det blivit allt vanligare att personer som med olika metoder byggt upp ansenliga förmögenheter här i landet flyttar utomlands, efterlämnande stora skatteskulder. Trots ett intensivt arbete i regeringen för att komma till rätta med problemet är det antagligt att vissa sådana fall kommer att uppträda även . Många medborgare som upplever stora ekonomiska problem och som trots detta betalar sin skatt och sköter sig så gott de kan upplever skatteflykten som djupt orättvis och upprörande, detta speciellt som skattesmitarna behåller de fulla medborgerliga rättigheterna i det samhälle som de uppträtt så grovt illojalt emot. De kan i vissa fall tillbringa i . De kan anlita våra sjukvårdsresurser. De kan kvittera ut sin pension. De kan genom sin rösträtt delta i landets styrande. Den vanliga skattebetalaren-medborgaren har ingen förståelse för en sådan ordning. Frågan om hur dessa illojala personers medborgerliga rättigheter skall behandlas då de undandragit sig centrala medborgerliga skyldigheter bör utredas. Motionärerna är medvetna om att förslaget är mycket drastiskt och att det innehåller stora principiella problem; inte desto mindre anser vi det vara nödvändigt att samhället gör klart att här går gränsen. Den som överskrider gränsen har frivilligt ställt sig utanför samhällsgemenskapen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning beträffande sambandet mellan medborgerliga rättigheter och skyldigheter. BO () ()
mot · G7021408 · 1984-01-25 00:00:00 — Det kommunala partistödet utgår numera med mycket stora belopp, och bidragen från kommuner och landsting är av avgörande betydelse för partiernas valkretsorganisationer liksom för de lokala organisationernas verksamhet. På grund av den orättvisa utformningen av det kommunala partistödet utgår det emellertid med mycket olika belopp till partierna, vilket påpekats i bl. a. flera motioner under en följd av år. Partiernas utgifter varierar helt naturligt, men vissa fasta utgifter är ändock tämligen likartade. Oavsett partiets mandatantal är exempelvis antalet väljare som skall informeras lika stort. Detta bör rimligtvis beaktas vid utformningen av det kommunala partistödet på samma sätt som det numera görs när det gäller det statliga stödet. I många kommuner och landsting föreligger det en betydande enighet om att det vore rimligt med ett partistöd som dels utgår med ett för alla partier lika stort grundbidrag, dels med ett bidrag per mandat. Så är fallet på riksplanet efter den uppgörelse som träffades partistödsutredning. En allmän översyn bör nu på nytt göras av det kommunala och landstingskommunala partistödet, varvid samma princip borde övervägas som gäller för det statliga partistödet, dvs. ett för alla bidragsberättigade partier lika stort grundbidrag samt därutöver ett visst bidrag per mandat. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att en översyn av det kommunala partistödets konstruktion skyndsamt skall komma till stånd.
mot · G7021409 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Produktionsbidrag till vissa rikstidningar Det statliga produktionsbidraget till rikstäckande tidningar av dagstidningskaraktär med fådagarsutgivning utgår med ett fast belopp, dubbelt så stort som produktionsbidraget, till lokala tidningar med motsvarande utgivning. /84 har produktionsbidragen varit . För att en tidning skall uppfylla kraven för produktionsbidrag som rikstidning ställer den nuvarande presstödsförordningen två krav: O Tidningens prenumrerade upplaga får inte vara koncentrerad till en ort eller region. Kraven prövas genom granskning av den prenumererade upplagans fördelning över landet. O Det andra kravet är att tidningens prenumererade TS-upplaga överstiger 10 000 exemplar. För fådagarstidningar vars TS-upplaga befinner sig i närheten av denna upplagegräns blir tröskeleffekterna mycket stora. Upplageförändringar på några tiotal eller hundratal kan innebära nästan 1 milj. kr. i vunnet eller förlorat presstöd. En tidning kan stå eller falla på grund av detta. En granskning av prenumerationspriserna för fådagarstidningar med upplagor i närheten av den stipulerade upplagegränsen visar att de i regel har prenumerationspriser som markant avviker från motsvarande tidningar med upplagor klart över eller under upplagegränsen. Tröskeleffekten i presstödsförordningen synes därför bidra till att dessa tidningars beroende av presstödet ytterligare förstärks. För att mildra den effekten bör därför presstödsförordningen ändras så att tröskeleffekten elimineras eller lindras. Förändringen bör också göras på ett sådant sätt att arbetsförhållandena för de tidningsföretag som befinner sig i stödsystemet inte drastiskt förändras. Vi föreslår därför att produktionsbidraget till fådagarstidningar med rikstäckning fördelas inom förslagsvis upplageintervallet 5 000 till 12 000 exemplar i proportion till tidningens upplaga. För tidningar nära den nuvarande upplagegränsen innebär det ett något sänkt produktionsbidrag, som bör kunna kompenseras genom höjda prenumerationsavgifter. För tidningsföretag vars upplaga klart överstiger nuvarande upplagegräns innebär förslaget oförändrade villkor. Som konsekvens av förändringarna av upplagegränsen bör nuvarande regler för att granska tidningarnas rikstäckning ändras. ersättas med en enkel kvalitativ bedömning huruvida tidningen är lokaleller rikstidning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till regler för produktionsbidrag till rikstäckande fådagarstidningar så att nuvarande tröskeleffekt elimineras. () KARL-ER1K SVARTBERG (s) () ()
mot · G7021411 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Ändrade regler för utlämnande av yttrande från försäkringsbolags företroendeläkare Förtroendeläkares yttrande i är allmän handling. Dessa yttranden utlämnas alltid till den yttrandet angår med de undantag som stadgades i gamla sekretesslagen 14 § 2 st. (Grundad anledning antaga att ändamålet med vården eller behandlingen skulle motverkas eller någons personliga säkerhet komma i fara etc.) Om den som begärt yttrandet är missnöjd med kassabeslut kan vederbörande anföra besvär, vilket i regel förutsätter kännedom om innehållet i förtroendeläkarens yttrande. 1 vad avser yttrande av ett försäkringsbolags förtroendeläkare är förhållandet annorlunda. Sådana handlingar är inte allmänna, varför försäkringsbolaget kan neka lämna ut dem. (Motivet är att handlingarna är internt arbetsmaterial, varför de enligt gällande praxis inte utlämnas.) Privatpraktiserande läkare är fr. o. m. skyldig utlämna journalerna till patienten (1980:11). Om läkaren vägrar, skall journalen insändas till . Journalen blir därmed allmän handling. avgör sedan om handlingen skall utlämnas. Liknande regler borde kunna gälla för yttrande av försäkringsbolagens förtroendeläkare. Om bolaget vägrar utlämna yttrandet till den det angår borde bolaget vara skyldigt att insända detta till tillsynsinstansen, , och inspektionen i samråd med avgöra utlämningsfrågan . F. n. finns vid vägran inte annan möjlighet än att stämma försäkringsbolaget, vilket inte kan anses gagna vederbörande bolags intresse av ett gott förhållande till försäkringstagarna. Förtroendeläkarna i försäkringskassor och försäkringsbolag står under sin verksamhet där inte under tillsyn av tillsynsmyndigheten, i vad gäller vårdyrkets utövande (). Läkarna undersöker eller behandlar inte de personer yttrandena angår och räknas som tjänstemän i kassor och försäkringsbolag. Som sådana kan de inte ställas till ansvar för felaktigheter i sin tjänsteutövning med stöd av tillsynslagen. Med hänsyn till att förtroendeläkarnas tjänsteställning och uppgifter grundar sig på deras läkarbehörighet kan detta inte anses tillfredsställande. Med stöd av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för utlämnande av yttrande av försäkringsbolags förtroendeläkare, 2. att hos regeringen begär förslag till skärpta ansvarsregler för förtroendeläkare i försäkringskassor och försäkringsbolag. () () () (vpk)
mot · G7021414 · 1984-01-25 00:00:00 — och av riksvapnet i plenisal Vid öppnande och återinvigningen av på var plenisalen prydd med riksvapnet. Vapnet monterades ned efter invigningen. För ett land med gamla parlamentariska traditioner är riksvapnet en samlande symbol. Det vore därför naturligt att riksvapnet i ett mindre format fick sin berättigade plats i den nya vackra plenisalen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att riksvapnet skall ha sin ständigt givna plats i plenisal. () ()