mot · G7022840 · 1984-04-13 00:00:00 — Motion 1983/84:2840 m. fl. Nya regler för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, m.m. (prop. 1983/84:167) Proposition 1983/84:167 innebär att uppbörden av socialavgifterna samordnas med uppbörden av innehållen preliminär A-skatt. Uppbörden, som sker , föreslås äga rum . Socialavgifterna avses för de flesta arbetsgivare bli definitiva. Syftet med nyordningen anges i propositionen vara säkrare avgiftsberäkning och effektivare och snabbare avgiftsuppbörd. Ikraftträdandet föreslås ske . Underlag för propositionen har framställts av den s. k. socialavgiftsutredningen. Utredningen (ensamutredare) har vid remissbehandlingen kritiserats hårt av bl. a. , kommunernas, näringslivets och lantbrukarnas företrädare. Vi anser att denna kritik är välgrundad. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte tagit hänsyn till så allvarliga invändningar. Vi kan vidare med beklagande konstatera att regeringen åsidosatt begränsningskungörelsen. Förslaget innebär nämligen ytterligare krångel och byråkrati. Systemen för källskatt och socialförsäkring är svåra att överblicka för att inte säga ogenomträngliga. De är mycket komplicerade, och de överensstämmer inte med avseende på underlaget för skatter resp. avgifter. Dessutom ändras bestämmelserna ständigt. Men regeringen underlåter att föreslå några förenklingar. Tvärtom kommer företagen att ställas inför uppgifter som blir mycket svåra att bemästra. Den betydande ökning av uppgiftslämnandet som förslaget innebär kommer att medföra ökad administration och stora kostnader. Totalt kan kostnadsökningen för arbetsgivarna beräknas till 500 milj. kr. Inte enbart näringslivet drabbas av sådana merkostnader. Myndigheterna måste förstärka sin personal betydligt för att gå i land med den ökade administrationen. I utredningen beräknas behovet av personalökning till brutto 350 årsarbetskrafter och netto 212. Men även de tätare inbetalningarna får en kostnadseffekt för företagen, eftersom de förlorar likviditet. Denna förlust kan uttryckas som en räntevinst för staten. Utredningen har beräknat denna till 135 milj. kr. 1984/85 och därefter till 466 milj. kr. Vi anser att den räntevinst det allmänna gör på de enskilda arbetsgivarnas bekostnad inte kan accepteras. som arbetsgivarna åläggs ökad uppgiftsskyldighet gårde miste om betydande räntebelopp. I synnerhet mindre företag kan komma att drabbas hårt. Förslaget strider f. ö. mot den av statsmakterna tidigare fastställda grundprincipen att arbetsgivarnas räntevinst av innehållna skatte- och avgiftsmedel skall betraktas som ersättning för uppbördsarbetet. Propositionen innebär utöver den nämnda statliga räntevinsten en redovisningsmässig engångseffekt på enligt propositionen. Statens likviditetsställning i bokslutsögonblicket kommer att vara så mycket högre än vid bibehållande av nuvarande system. Eftersom detta är en redovisningsteknisk effekt utan egentlig betydelse för statens ansträngda budgetsituation, saknar beloppet relevans som argument för de föreslagna nya reglerna för uppbörd av socialavgifter. Och den enda egentliga vinsten för staten, räntevinsten, anses av kraftigt överskattad. Sammanfattningsvis anser vi således att så tunga skäl kan anföras mot proposition 1983/84:167 att förslaget måste tillbakavisas. Vi efterlyser i stället ett förslag som innebär verkliga och påtagliga förenklingar av uppbörden så att arbetet underlättas för såväl arbetsgivare som myndigheter. Frågan bör utifrån den inriktningen utredas. bör övervägas hur arbetsgivarna skall ersättas för det arbete även en förenklad uppbörd, som måhända väsentligt minskar deras räntevinster av innehållna skatte- och avgiftsmedel, åsamkar dem. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar avslå proposition 1983/84:167, 2. att hos regeringen begär utredning och förslag syftande till förenklad uppbörd av skatter och socialavgifter med den inriktning som i motionen anförts. () () () () () () () () () () () () () () () i () () () () BO () ()