ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021191 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Slopande av fridagsregeln i sjukförsäkringen Mittenregeringens förslag om ökad självrisk inom sjukförsäkringen innebar bl. a. också att den s. k. fridagsregeln togs bort. Fridagsregeln innebär att sjukpenning inte utges för dagar, då den försäkrade ändå inte skulle ha arbetat i sin huvudsakliga sysselsättning, i den mån antalet dagar inte överstiger två. Från fridagsregeln finns tre undantag. Semesterdagar räknas inte som arbetsfria dagar. Fridagsregeln tillämpas inte heller på den som vid sjukperiodens början har rätt till dagpenning från arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd. Fridagsregeln gäller inte heller inom hemmamakeförsäkringen. Fridagsregeln drabbar främst deltidsarbetande och skiftarbetande. För de många deltidsarbetande kvinnorna i låglöneyrken har fridagsregeln slagit särskilt hårt. Mittenregeringens förslag att ta bort fridagsregeln har därför en klar fördelningspolitisk effekt. Den socialdemokratiska regeringen har valt att bibehålla fridagsregeln, trots att denna hårdast drabbar dem som har knappa ekonomiska förhållanden. Detta kan inte biträda. Inom ramen för av oss föreslagna besparingar inom sjukförsäkringen, kan förslaget om slopande av fridagsregeln finansieras. Skulle förslag om besparingar inom sjukförsäkringssystemet inte vinna bifall bör likväl fatta beslut om borttagande av fridagsregeln. Finansieringen får då ske genom omfördelning inom sjukförsäkringssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att förslag framläggs om borttagande av fridagsregeln inom sjukförsäkringssystemet. () () () () () ()
mot · G7021192 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. De ekonomiska förutsättningarna skiljer sig på ett dramatiskt sätt mellan olika pensionärer. En pensionär med maximal ATP har 1984 en pension på . Den grupp pensionärer som inte ens tillerkänns pensionstillskott har enbart . Även om den progressiva beskattningen och reglerna för bostadstillägg i någon mån utjämnar skillnaderna framstår orättvisorna som uppenbara. Rättvisan kräver att alla pensionärer åtminstone tillerkänns rätt till pensionstillskott. Det faktum att vissa människor begärt undantag från ATP har inget logiskt samband med att de bättre än andra kan klara sig utan pensionstillskott. Pensionstillskott förekom över huvud taget inte i pensionssystemet när individernas ställningstagande om anslutning till ATP gjordes. bör därför enligt vår mening fatta beslut om att samtliga pensionärer med låg eller ingen ATP tillerkänns pensionstillskott fr. o. m. . Kostnaderna för detta kan beräknas till ca 100 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att samtliga pensionärer med låg eller ingen ATP tillerkänns pensionstillskott. () () ()
mot · G7021193 · 1984-01-24 00:00:00 — och rätt till föräldrapenning När föräldrar med handikappade barn väljer att själva vårda sitt barn uppstår i några fall problem med luckor i trygghetssystemet. Det innebär att det fortfarande händer att dessa föräldrar ställs utan tillräcklig hjälp från samhällets sida. Rätten till föräldrapenning för vård av sjukt barn upphöri och med att barnen blir . Normalt räknar man med att barn vid denna ålder klarar sig kortare tider vid sjukdom utan att någon förälder finns hemma. Undantagen från detta är de handikappade barnen. Ett utvecklingsstört barn eller ett barn med astma kan inte lämnas ensamt vid sjukdom . Vårdbidraget kan sättas in vid långa sjukperioder till över sex månaders tid. Men rör det sig om kortare perioder är dock stödmöjligheterna mer begränsade. Landstingsfri kommun eller landsting kan lämna hemsjukvårdsbidrag, men även i sådana fall krävs ganska långa sjukperioder, som regel mer än , för att sådant beviljas. Dessa stödformer är alltså ej användbara i de fall ett handikappat barn insjuknar akut. Enligt vår mening borde det övervägas att utsträcka rätten till föräldrapenning för vård av sjukt barn till att avse även barn när det är motiverat utifrån deras handikapp. Denna situation har uppmärksammats i utredningen föräldraförsäkring (SOU 1982:3). Betänkandet avlämnades och ansåg det som angeläget att åldersgränsen för tillfällig vård av barn höjs till för de barn som har ett särskilt behov av vård och tillsyn i samband med sjukdom. Utredningen var dock ej beredd att föreslå någon ändring. Det är viktigt att tillgodose dessa familjers behov av stöd i deras f. ö. tunga vårdsituation. Som en del i detta stöd borde rätt till ledighet för vård av sjukt och handikappat barn gälla efter det att barnet fyllt . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att motionens krav om att utsträcka rätten till föräldrapenning för vård av sjukt och handikappat barn tillgodoses. () ()
mot · G7021194 · 1984-01-23 00:00:00 — 1983/84 1194-1204 och rätt till föräldrapenning Enligt föräldraförsäkringen utgår ersättning till förälder som genom sjukdom hos barnet eller dess ordinarie vårdare tvingas stanna hemma från sitt förvärvsarbete. Bestämmelsen gäller barn . Skälet till denna ordning torde vara att barn under denna ålder inte rimligen kan lämnas ensamma beroende på att de inte är mogna att klara sig själva. För utvecklingsstörda är denna åldersgräns ofta inte det avgörande. Avgörande för om individen kan klara sig på egen hand eller inte är i stället vederbörandes mentala mognad. För gravt utvecklingsstörda kan oförmågan att klara sig på egen hand vara livet ut. Åldersgränsen bör därför slopas för utvecklingsstörda barn. Rätten till ersättning för tillfällig vård vid sjukdom bör bestämmas genom läkarutlåtande i varje enskilt fall. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag rörande föräldrapenning för vård av sjukt barn i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G7021195 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Mottagningen av flyktingar på har utlänningspolisen vid och invandrarverket ställts inför stora problem. Efter invandrarverkets beslut att inte längre återsända asylsökande iranier som kommit till från har flera hundra iranier kommit hit, de flesta till . Det rör sig utan tvivel om organiserad flyktinginvandring. Polisen har inte haft tillräckliga resurser att förhöra dem redan vid ankomsten utan de har fått resa vidare - till flyktingbostäder som AMS erbjuder eller till släktingar och vänner i . Att senare anordna förhör med dem innebär stora svårigheter. Polisen i landets alla delar har inte heller erforderliga resurser; bl. a. kan det vara svårt att få tag på tolkar. kommun har anordnat en genomgångsförläggning och därifrån slussas de asylsökande vidare för att bereda plats för senare anlända. Denna trafik har nämligen ställt kommun inför stora påfrestningar. Så snart de inresta anmält sig hos utlänningspolisen som flyktingar har de rätt att erhålla det gula kort, som bl. a. berättigar till socialhjälp. Om det inte står klart att de enligt utlänningslagens bestämmelser skall återsändas har de rätt att vistas var de önskar, och många stannar i . Det finns också åtskilliga exempel på asylsökande som levt i stor misär, anonyma i storstaden, liksom sådana som riskerat utvisning och därför gått under jorden. För att förhör skall kunna hållas med nyanlända presumtiva flyktingar borde staten, som har det yttersta ansvaret för flyktingmottagning, tillhandahålla en förläggning i närheten av , där polisen skulle kunna göra sina utredningar. Vistelsen skulle inte behöva vara mer än en , varefter de som enligt invandrarverkets beslut får uppehållstillstånd eller blir föremål för ytterligare utredning kunde hänvisas till de reguljära flyktingförläggningarna, till enskild inkvartering genom AMS eller i övrigt bosätta sig där de har möjlighet. De som inte befinns ha rätt att resa in skulle kunna avvisas utan onödigt dröjsmål. Det gula kortet skulle inte lämnas ut förrän efter utredningen. De ovan föreslagna åtgärderna skulle innebära en rationell hantering av flyktinginvandringen och innebära stora besparingar, totalt sett, i en mycket personalkrävande funktion. Trycket på Arlandapolisen är mycket stort på grund av den ökade flyktingströmmen, och vare sig en mottagningsförläggning kommer till stånd eller icke, behöver Arlandapolisen förstärkning för att inte dyrbar tid skall gå förlorad och utredningar försvåras. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder i enlighet med motionen för att lösa problemen med flyktingmottagningen på . () ()
mot · G7021196 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Viss ersättning från arbetsskadeförsäkringen Patientavgifter samt resekostnader i samband med behandling utförd av sjukgymnaster inom företagshälsovården ersätts ej av enligt . Sjukgymnaster anställs i allt större utsträckning inom företagshälsovården. Dessa gör mycket effektiva insatser i det förebyggande arbetet men är också av stor betydelse i samband med rehabilitering efter arbetsskador/ arbetssjukdomar. Det måste ha varit ett rent förbiseende att patientavgifter hos sjukgymnast engagerad inom företagshälsovården ej ersätts av arbetsskadeförsäkringen. Det är olyckligt att skador som behandlas av inom företagshälsovården heltidsengagerade sjukgymnaster på detta sätt behandlas olika i förhållande till skador som behandlas av sjukgymnaster i allmänna sjukvården eller av privatpraktiserande sjukgymnaster. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära en skyndsam översyn av arbetsskadeförsäkringens bestämmelser om ersättning för patientavgift vid behandling av arbetsskada hos sjukgymnast anställd inom företagshälsovården. () ()
mot · G7021198 · 1984-01-24 00:00:00 — Barnfamiljernas ekonomiska situation har i dagens läge klart försämrats. Därom vitsordar många undersökningar. Inte minst är den ekonomiska situationen för flerbarnsfamiljer med tonårsbarn som studerar betungande. Studiestöd utgår till gymnasiestuderande i olika former såsom studiebidrag, resebidrag och i förekommande fall inackorderingsbidrag. När eleven börjar sin termin på gymnasienivå får vederbörande fylla i en blankett till centrala få ovan nämnda bidrag. När blanketten väl är ifylld med föräldrarnas namnunderskrift och skickats in till har i regel halva terminen gått innan dessa studiestöd betalas ut till eleven. Föräldrarna får således försöka betala sitt barns uppehälle, resa och studier bidragen inte utgår. Det kan för många föräldrar vara mycket betungande. Särskilt gäller det för elever som inte har gymnasieskola på sin hemort. Av ovannämnda anledning borde studiestöden kunna betalas ut vid varje terminsstart. Eleven får reda på var och till vilken skola han eller hon skall gå. Ansökningsblanketterna för studiemedel borde tidigt kunna skickas till eleven, så att kan behandla dessa ansökningar före skolstarten. Det är när eleven börjar sin termin som pengarna behövs. De bidrag som utgår täcker ändå inte de kostnader föräldrarna får när deras barn studerar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att centrala utbetalningsrutiner bör ändras så att de studerande får ersättning vid resp. terminsstart.
mot · G7021199 · 1984-01-24 00:00:00 — Rätt till kvittning mellan förvärvskällor vid beräkning av egenavgift Ändrade regler gäller för egenföretagare för beräkning av egenavgifter fr. o. m. . gällde vid fastställande av underlag för egenavgifter att nettointäkten av förvärvskällan minskades med underskott som uppkommit i annan förvärvskälla tillhörande samma inkomstslag. Fr. o. m. tillåts emellertid inte längre denna kvittningsrätt utan den näringsidkare som har mer än en avdrags- och avgiftsgrundande förvärvskälla skall beräkna egenavgifter på de sammanlagda underlagen. Kvittningsförbudet som tidigare gällde mellan olika inkomstslag har således utsträckts till att också gälla förvärvskällor tillhörande samma inkomstslag (prop. 1981/82:10, SkU 1981/82:9, rskr 1981/82:51, SFS 1981:1150). Denna bestämmelse kan resultera i att näringsidkare med exempelvis flera förvärvskällor kan komma att få betala egenavgifter överstigande den faktiska sammanlagda vinsten belöpande på näringsverksamheten. För att komma till rätta med detta problem föreslår vi att underskott i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruk och rörelse skall få kvittas fullt ut mot överskott i annan förvärvskälla inom något av dessa inkomstslag vid beräkning av egenavgifter. Av förslaget följer att underlaget för egenavgifterna fastställs efter det att överskott har kvittats fullt ut mot underskott inom förvärvskällan näringsverksamhet bestående av de två nu nämnda källorna. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag till ändring i reglerna om kvittningsförbud mellan förvärvskällor i enlighet med vad som anförts ovan. () ()
mot · G7021200 · 1984-01-24 00:00:00 — och läkemedel till psoriasissjuka Psoriasis är en hudsjukdom som är obotlig. Den är ärftlig och anlagen kan finnas i flera generationer utan att utlösas. Vanligen drabbas den psoriasissjuke första gången i tonåren, men den utlösande faktorn, som i de flesta fallen är en infektion eller en chock, kan inträffa vid vilken ålder som helst. Psoriasis ger som följdsjukdom i vissa fall ledbesvär, vilka kan bli mycket besvärande. Rörelseförmågan minskas och ställer krav på ökad transporthjälp. Psoriasis behandlas på olika sätt. Salvor och preparat som stryks direkt på huden och ljusbestrålning i vissa fall kombinerad med tablettmedicinering är några av de vanligaste behandlingsformerna. Klimatologisk behandling med vistelse utomlands i sol och med salta bad är betydelsefull. Psoriasis är relativt kostsam för den sjuke. Resor till och från behandlingsanläggningama, inköp av egen ljusanläggning är några exempel på direkta kostnader. Något som ger ökade kostnader jämfört med friska människor är att sänglinne och kläder påverkas av de preparat som används och som därför slits ned genom täta tvättningar. Ytterligare kan nämnas att den klimatologiska behandlingen i stor utsträckning måste bekostas av den psoriasissjuke. Vi anser att man inte skall behöva bli ekonomiskt lidande på grund av en kronisk sjukdom. Handikappersättning borde utgå till kroniskt sjuka, dels som kompensation för väsentligt höjda levnadskostnader, dels för täckning av de höjda vårdkostnader som högkostnadsskyddet i övrigt förväntas medföra. Avdrag i självdeklarationen för de faktiska sjukdomskostnaderna borde också kunna medges. Med hänvisning till det anförda föreslår vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande åtgärder för att de psoriasissjukas kostnader i samband med sjukdomen minskas, 2. att begär att regeringen prövar förutsättningarna för att utöka listan över kostnadsfria läkemedel och hjälpmedel till att omfatta de psoriasissjuka. () ()
mot · G7021201 · 1984-01-23 00:00:00 — Vid olycksfall och sjukdom exempelvis benbrott eller fotskada inträffar ofta att den drabbade personen alternativt sjukskrivs eller ges rätt att fortsätta med sitt arbete. Den sjuke har i sådana sammanhang på grund av skadans art inte möjlighet att använda egen bil eller allmänna kommunikationsmedel. Den enda möjligheten att nå arbetsplatsen är att ta taxi eller nyttja handikappanpassat fordon. Många tillfälligt olycksdrabbade väljer då alternativet sjukpenning, eftersom kostnaderna för att nå arbetet blir orimligt höga. För samhället skulle däremot ekonomiska vinster göras om sådan person fick ersättning för sina resor till och från arbetsplatsen. Kostnaderna för resorna skulle i de totalt övervägande fallen bli lägre än den sjukpenning som annars måste utgå. Kostnadstak kan dessutom tänkas för att begränsa den maximala ersättningen. Bedömningen av behovet av resebidrag skulle givetvis göras av ansvarig läkare. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande regler innebärande att resebidrag i stället för sjukpenning kan utgå till person som drabbas av olycksfall men ähdå kan fullgöra sitt arbete. () ()
mot · G7021202 · 1984-01-25 00:00:00 — Vi vill peka på en orättvisa som råder i vår sjukförsäkring. Genom dagens sjukförsäkringssystem ersätts den försäkrade vid sjukdom, i de allra flesta fall, med sjukpenning av inkomstförlusten. Mister man sitt arbete på grund av exempelvis konkurs, strukturförändring, arbetsbrist, sjukdom eller annan orsak, men ändå står till arbetsmarknadens förfogande har man rätt att stå kvar i sin gamla sjukpenningsplacering samt har sedan även i samband med löneökning inom det gamla yrkesområdet rätt att få höjd sjukpenning i motsvarande grad. Om vi nu föreställer oss en person som kanske varit yrkesverksam , men som blir sjuk och får helt sjukbidrag. Personen blir sedan så pass återställd att sjukbidraget dras in. Då visar det sig att arbetet inte finns kvar, antingen beroende på att arbetsplatsen upphört eller att den försäkrade på grund av medicinska skäl inte kan återgå till sitt gamla arbete. Då anmäler sig vederbörande till arbetsförmedlingen och personen söker arbete finns rätten till arbetslöshetsersättning enligt det gamla yrkets lönenivå. nollklassar personen ur sjukpenningssynpunkt i samband med erhållande av helt sjukbidrag. Skulle denne person han/hon står till arbetsmarknadens förfogande, efter det att helt sjukbidrag har upphört, exempelvis råka ut för ett benbrott, så kan personen endast erhålla /dag i sjukpenning. Personen jämställs plötsligt med de som aldrig varit etablerade på arbetsmarknaden. Detta måste vara, en icke avsiktlig, brist i vårt sjukförsäkringssystem. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag om ändring i lagen om allmän försäkring så att sjukpenningsplacering av människor som upphört att erhålla sjukbidrag görs i nivå med det gamla etablerade yrkets lönenivå. () ()
mot · G7021203 · 1984-01-23 00:00:00 — Utbildningen av tolkar startades för drygt sedan. har haft auktorisationen av utbildade tolkar. har man auktoriserat en mängd tolkar. Det är självklart att en kvalificerad tolk är livsviktig för en invandrare. Trots detta använder vissa statliga myndigheter sina egna tolkar oavsett att deras kunskaper i tolkning är bristfälliga. Dessutom har det funnits problem i samband med tolkning samt polisens och tingsrättens utseendeförfarande. Det har dessutom uppstått konkurrensförhållande mellan olika myndigheter och tolkarna. Invandrarnämnderna i , och har uppvaktat , och för att få till stånd en samordnad tolkförmedling inom resp. kommun. Dessa överläggningar har inte gett några resultat. Att samordna tolkförmedling t. ex. i har varit lika omöjligt som när det första försöket gjordes 1972. Med hänsyn till ovanstående yrkas att hos regeringen anhåller om en översyn i syfte att samordna tolkservice mellan statliga myndigheter och resp. kommuner.
mot · G7021204 · 1984-01-24 00:00:00 — Ändring av villkoren för delpension Arbetstagare sorn vid sidan om sin ordinarie anställning har politiska eller fackliga förtroendeuppdrag kan vid ansökan om delpension anhålla att få sin rätt till delpension bedömd med bortseende från den s. k. bisysslan. En av förutsättningarna är att bisysslan (politiskt eller fackligt uppdrag) innehafts varaktigt före arbetstidsminskningen. Vidare får inte arbetstiden för bisysslan uppgå /vecka samt att inkomsten för år räknat understiger det basbelopp som gäller vid årets början. Jag är helt införstådd med att en delpensionering inte skall följas av ett ökat engagemang med bisysslor. Nuvarande bestämmelser medför dock att personer utestängs från möjligheten att åta sig förtroendeuppdrag. Med följande exempel åskådliggörs detta. En person ställer upp i val till kommunfullmäktige för ett parti. (Denne person har inte haft några uppdrag tidigare.) Han blir vald i allmänt val till ledamot eller suppleant. efter ordinarie val uppnår den nyvalde ledamoten eller suppleanten åldern för att erhålla delpension och ansöker om detta. Vid den utredning som görs av framkommer att den försäkrade har ett förtroendeuppdrag som kommunfullmäktigeledamot eller suppleant. Då inte uppdraget (den s. k. bisysslan) innehafts varaktigt före ansökan om delpension kan ej delpension beviljas med mindre än att den försäkrade avstår från sitt kommunala uppdrag. Enligt min uppfattning kan det inte vara riktigt att bestämmelsen om delpension är så utformad att den omöjliggör för de försäkrade att inneha uppdrag som erhållits i allmänna val. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär sådan ändring av lagen om delpension att uppdrag som erhålls i allmänna val undantas vid bedömningen om rätt till delpension.
mot · G7021206 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1206 m. fl. Vissa försäkrings- och arbetsskadefrågor för studerande För studerande finns många brister vad gäller försäkringsskydd vid t. ex. olycksfall, sjukdom och vård av barn. Ersättning för arbetsskada ges endast om utbildningen är förenad med särskild risk för arbetsskada. Detta uttrycks så att arbetsskadeförsäkringen gäller under moment i utbildningen då eleven utför arbete som stämmer överens med eller till sin art liknar sådant som vanligen utförs vid förvärvsarbete. Det är naturligtvis svårt i tillämpningen att avgöra om detta kriterium är uppfyllt eller inte. I detta fall borde lagen om arbetsskadeförsäkring utvidgas till att gälla alla utbildningar under såväl praktiska som teoretiska moment samt under färd till eller från undervisningsplatsen. Vad gäller sjukförsäkringsfrågorna finns även där en rad problem. Alla sjukförmåner o. d. är avpassade och utformade efter förvärvsarbetande, och de studerande har blivit föremål för ett antal särlösningar som inte kan sägas fungera tillfredsställande. Utgångspunkten för ett sjukförsäkringssystem för studerande måste vara att den studerande inte skall behöva sänka sin standard under sjukdom eller att stödet under sjukdomen skall innebära en ökad skuldbörda. Ett av de stora problemen är det sätt som sjukpenningen beräknas på. I och med att delningstalet vid uträkning av sjukpenning är 365 missgynnas ferie-/deltidsarbetande och får en alltför låg kompensation under den aktiva förvärvstiden. Som exempel kan nämnas att ett sommarvikariat som kanske inbringar . ger en sjukersättning av . per dag ( om detta är den enda inkomsten). Om delningstalet i stället hade varit det riktiga, dvs. t. ex. 12 gånger = 60, hade sjukpenningen uppgått till . Ett förslag med andra möjliga delningstal än 365 vore därför en avsevärd förbättring för de studerande. Under terminerna är det rimligt att den studernade får behålla studiestödet under sjukdom och att detta skrivs av efter maximalt , mot nuvarande 14. Möjligheten till tillfällig vård av barn borde även det vara en social rättighet för studerande, och dessa bör därför beredas möjlighet att behålla studiestödet . Föräldraförsäkringen för studerande är en annan fråga som måste lösas. Avslutningsvis vill vi peka på att de åtgärder vi ovan skisserat finns föreslagna i (DSU 1981:11) på ett mer detaljerat sätt. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående vissa försäkrings- och arbetsskadefrågor för studerande. (vpk) (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)