ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021256 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. har varit verksam under . Den har som folkrörelseanknuten skola fyllt stora behov samt haft och har stor betydelse för kommun och län. Liksom har skolan haft ett stort antal elevveckor betydligt överstigande de normer som anvisades i samband med folkhögskoleutredningen. genomfördes en nybyggnad med lokaler anpassade till en relativt stor verksamhet. När nu verksamheten skall anpassas till nya normer är fastighetskostnaderna en stor belastning. Verksamheten är beträffande utbildningsvolymen bantad till 8000 eleweckor i senaste budgeten. Detta kan jämföras med /82 när antalet eleweckor var inte mindre än 11982. Skolan planerar att tillsammans med arbetsmarknadsmyndigheterna bedriva kursverksamhet för arbetslös ungdom. Dessutom övervägs möjligheterna att nyttja vissa delar av skolan för turism. Genom neddragningen av verksamheten har förlusterna för skolan blivit stora, för /. Även beräknas förlust uppkomma. Efter nybyggnaden för finns en stor låneskuld, i sista bokslutet beräknad till ca 8,4 milj. kr. Skolledningen har framhållit att en amortering på denna skuld skulle ge skolan möjlighet att leva vidare anpassad till en lägre verksamhetsvolym. I årets budgetproposition föreslås dels att skall få extra bidrag, dels att Västanviks folkhögskola skall få engångsanslag med 3 milj. kr. för att nedbringa sin låneskuld. har stor betydelse för våra folkrörelser och för regionen. För att förbättra skolans möjligheter att leva vidare skulle t. ex. en förändrad lånebild betyda mycket. 1 1983184.3 sami. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av vissa folkhögskolors kapitalkostnader enligt vad som anförts i motionen. PER (vpk) ()
mot · G7021257 · 1984-01-23 00:00:00 — och av en professur i utvecklingsekonomi biståndsprogram till har utvecklats på ett mycket ambitiöst sätt. har vi lämnat ett bistånd omfattande ungefär 50 milj. kr. Det finns anledning att förvänta sig att biståndet skall fortsätta under överskådlig framtid i ungefär den omfattning som det nu har. Detta innebär också att vi under många kommande år kommer att ha väsentliga och viktiga kontakter med länder i tredje världen. Att lämna ett effektivt och meningsfullt bistånd är svårt. Studier av ekonomiska mekanismer och sammanhang är nödvändiga för att inse hur biståndet fungerar. Djupare insikter om verkliga problem är också viktiga för att samarbetet mellan givar- och mottagarländer skall kunna utvecklas på ett fruktbart sätt. Med tanke på det svenska u-landsbiståndets omfattning synes det vara angeläget att bygga upp den ekonomiska forskningskompetensen i utvecklingsekonomi både för att bidra till den långsiktiga effektiviseringen av biståndet och för att öka vår egen inhemska förståelse av ekonomiska problem. Mot denna bakgrund synes det lämpligt att inrätta en professur i utvecklingsekonomi och att bekosta denna med medel från biståndsbudgeten. För något tiotal år sedan brukade den mest kände svenske ekonomen med inriktning mot utvecklingsekonomi, professor , hävda att det inte fanns några fler kompetenta utvecklingsekonomer i landet. Huruvida denna utsaga var sann då må lämnas därhän. finns dock flera framstående yngre utvecklingsekonomer med docentkompetens i landet. Därför torde det inte finnas något problem att besätta en professur i utvecklingsekonomi med en kompetent kraft; tvärtom torde konkurrensen om en professur i ämnet bli skarp. har forskningen i ämnet i första hand drivits vid universiteten i och . Mot bakgrund härav och på grund av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att inrätta en professur i utvecklingsekonomi vid antingen i eller i . BO () () 1* 1983184.3sami.
mot · G7021258 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Fredsfostran i lärarutbildningen m. m. Arbetet för fred måste vara av högsta prioritet för oss alla. En vilja till fred och fostran för fred måste genomsyra alla områden inom samhället. (Utbildningsminister i interpellationssvar .) Genom Lgr 80 och förslag 1983 till pedagogiskt program för förskolan har samhället markerat, att freds- och konfliktfrågor bör få en stärkt ställning inom ramen för den fostran och omsorg samhället ägnar barn och ungdomar. Denna nya betoning svarar inte minst mot ett starkt upplevt behov av ett bättre skydd mot den våldsindoktrinering som många utsätts för genom produkter från den internationella medieindustrin. Det handlar också om att kunna förvandla en ökad insikt om hotet från de enorma rustningarna till aktiv, positiv handling för fred och därmed förhindra att den växande kunskapen leder till en känsla av vanmakt. Ytterst utgör därför fredsfostran ingenting mindre än ett viktigt instrument i kampen för demokrati och människovärde. Bland lärare och annan personal finns ett växande medvetande om dessa förhållanden, och många visar ett stort engagemang och en vilja att i sin yrkesutövning förverkliga de mål samhället föreskrivit i dessa avseenden. upplever många av dem sig övergivna av samhället genom att de inte fått någon grundläggande utbildning i metodfrågor, då det gäller fredsfostran. Vidare är fortbildningsmöjligheterna sporadiska, och arbetsmaterial i form av läromedel m. m. är otillräckligt. Ett exempel på dessa förhållanden är att fortbildningsavdelningarna inom landets sex högskoleregioner gav 575 fortbildningskurser. En av dessa avsåg utbildning i fredsfrågor, och för uppläggningen av den kursen svarade folk och försvar. Kontrasten mellan verkligheten och utbildningsministerns uttalade vilja är således stor. Det är uppenbart, att tydligare direktiv behövs till alla berörda instanser för att personalen i förskolan och skall få den utbildning som krävs för att de skall ha en rimlig chans att leva upp till sitt uppdrag. Regeringen bör därför ta initiativ till en sådan förändring av grundutbildning och fortbildning av personal i förskolan och att dessa får rimliga förutsättningar att klara sin fredsfostrande uppgift. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om utbildning för fredsfostran. () ()
mot · G7021260 · 1984-01-24 00:00:00 — generaldirektör förklarade i en intervju i att det är postverkets ambition att belöna postkunderna med helgoch kvällsöppna kontor till följd av postens väntade vinst- och volymökning 1984. Det är bra. i övrigt andas postgeneralen en serviceanda som inger förhoppningar. Ett väl fungerande postverk är viktigt både för ett effektivt näringsliv och för enskilda människors sociala kontakter. Kvälls- och helgöppna postkontor i all ära, men på många håll - där inte distributionstiderna omöjliggör senare brevlådetömning - skulle nog en sistatur vad gäller brevlådornas tömning, t. ex. vid 19- eller 20-tiden, uppskattas väl så mycket av många. Det vore en väg att att på ett mera smärtfritt sätt än nuvarande tankegångar satsa på expresservice. F. n. finns det alltför många postlådor i landet som inte töms alls . Det är mycket vanligt att en brevlåda töms endast en gång per dag . Om ett brev postas efter ordinarie tömning - ofta - når det inte adressaten förrän tidigast tisdag. Det innebär rent konkret att det kan ta närmare för ett brev att nå även en närbelägen adressat. En sådan bristande service stämmer illa med postverkets budskap om att ett brev betyder så mycket. måste få regeringens godkännande av höjda porton. Regeringen bör därvid uppmärksamma vilken service som ges för t. ex. brevporton och framhålla det önskvärda i tätare och senare brevlådetömning. På grund av det anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om brevlådeservice. minab/gotab 1984 77659
mot · G7021261 · 1984-01-20 00:00:00 — 1983/84 1261-1268 m. fl. Det finns flera skäl för en ökad satsning på en väl fungerande kollektivtrafik. Dels för att förkorta restiderna men även för att nå större balans i tillväxt och en mer differentierad sysselsättningssituation. Som en följd av detta så måste järnvägstrafiken alltmer komma i blickpunkten. Snabb teknisk utveckling på järnvägsområdet har gjort det möjligt att i många länder sätta in snabbtåg mellan olika regioner och större tätorter. Även i finns en sådan utveckling och olika idéer och uppslag bearbetas. Spårbunden trafik är energisnål och är därför ur inhemsk energiproduktionssynpunkt väl lämpad för våra förhållanden. Också de relativt höga bränslepriserna gör tågen mer konkurrenskraftiga. Ökad användning av spårbunden trafik medverkar till mindre trängsel på vägarna, färre olycksfall, mindre buller och avgaser. I området runt bor närmare 3 miljoner människor, de flesta i stora industricentra med ett rikt näringsliv och en alltmer differentierad arbetsmarknad. Detta i sin tur kräver en allt rörligare stab av medarbetare på olika nivåer. En välfungerande kollektivtrafik skulle också bidra till bättre balans i befolkningsutvecklingen inom . Även om järnvägsnätet runt just nu ej är av högsta kvalitet borde en satsning på snabbtåg som kunde gå i ringlinje runt allvarligt övervägas. Ett snabbtåg Stockholm-Enköping-Västerås-Kolbäck-Eskilstuna-Södertälje-Stockholm och omvänt borde kunna bli ett lockande alternativ till andra trafikmedel, bl. a. bilen. Alternativt bör en förlängning av sträckan prövas. I båda fallen bör dessa tåg ha snabba förbindelser med Köping-Arboga-Örebro, alternativt . Nämnas bör att ett företag inom , nämligen ASEA i , innehar väl dokumenterade kunskaper i fråga om snabbtåg och den kapacitet som erfordras för att utveckla i denna motion skissade utveckling på trafikområdet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om möjligheten att införa ett system med snabbtåg i en ringlinje runt . () () 1 1983184.3 sami.
mot · G7021263 · 1984-01-23 00:00:00 — Det finns enligt vår mening både ekonomiska skäl och i hög grad sysselsättningspolitiska motiv för att stärka turismen på och . För del visar föregående års redovisning en vikande turistström. Den begränsande faktorn är naturligtvis våra kommunikationer. Därför är alla initiativ för att förbättra dessa att hälsa med tillfredsställelse. Vi tror att en daglig färjeförbindelse mellan och verksamt skulle bidra till att möjliggöra för fler människor att besöka . Den korta restiden är en stor fördel. Starka lokala opinionsyttringar i form av bl. a. mer än 37000 namnunderskrifter har vuxit fram, där man önskar en återupptagen färjetrafik mellan de båda hamnarna. Denna lokala opinion är naturlig med tanke på att befolkningen under en lång följd av år upplevt fördelarna med en sådan trafik. Eftersom nu intresse finns från ett nybildat rederi på att driva denna trafik utan statligt stöd och sålunda ekonomiska hinder ej föreligger, borde det vara möjligt att bevilja erforderligt tillstånd på den aktuella sträckan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts angående färjetrafik mellan på och Grankullavik på .
mot · G7021264 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1264 m. fl. Järnvägssträckan m. m. En väl fungerande trafikservice utgör en av grundförutsättningarna för ett bestående och utvecklande näringsliv. Järnvägstrafiken avseende såväl person- som godsbefordran, bra vägar, goda bussförbindelser och en decentraliserad taxiverksamhet är förutsättningar härför. I detta sammanhang skall vi ta upp speciellt järnvägarnas roll i trafikapparaten. Enligt trafikpolitiska beslut delades järnvägstrafiken upp i två delar: riksbanenätet och den interregionala trafiken med SJ som huvudman samt den lokala och regionala järnvägstrafiken som skulle läggas på länshu vudmännen. I 1982/statsverksproposition föerslog den socialdemokratiska regeringen att stora delar av det s. k. E-nätet skulle nedläggningsprövas före utgången av 1984. majoritet bestående av socialdemokrater, folkpartister och moderater biföll denna framställning. Från sida motsatte vi oss detta förslag. Vi anser att järnvägen skall vara hela folkets järnväg. I har vi flera bandelar som inte finns med i riksnätet. Det gäller västerdalsbanan mellan och , via till och bandelen . Vi anser att samtliga dessa banor skall tas in i riksbanenätet. Vi har från Dalacenterns sida krävt en upprustning av västerdalsbanan. Vi motsatte oss upprivningen av spåret via till . har vi krävt att i en första omgång rälsen återläggs på sträckan och senare till samt att såväl gods- som persontrafken återupptas på banan. utgör för södra och det närmaste fjäll- och rekreationsområdet och det måste ur kostnads- och säkerhetssynpunkt vara ett attraktivt alternativ att ta sig dit per spårbunden trafik. Samma skäl kan också anföras för internationell turism med behov att förbättra turistnettot. Samma motiv kan anföras beträffande bandelen MoraÄlvdalen. Där har också de militära myndigheterna förklarat att det är angeläget att få använda bandelen för transporter till artilleriskolan i . Båda dessa bandelar bör elektrifieras. från till /via är en interregional linje som därför självklart skall in i riksbanenätet. I denna fråga vill vi hänvisa till partimotion, som vi helt instämmer i. Kommunerna längs har tillsammans planer på att arbeta för turistresor med utfärder vid olika stationer. Detta skulle kunna bli en unik turistattraktion och öka resandefrekvensen om SJ arbetade för en sådan utveckling. Detta betyder också att informationen om resvägar över måste förbättras och tidtabeller bättre samordnas. T. ex. får resenärer från vänta i innan tåget går mot . har uttryckt sin mening att skall bibehållas och upprustas. Då måste också SJ:s åtgärder vara positiva och inriktade på detta. Folkviljan måste få slå igenom. Med stöd av ovanstående föreslår vi 1. att beslutar att hos regeringen begära att västerdalsbanan , via till och sträckan elektrifieras och införlivas i riksbanenätet, 2. att beslutar uttala sig för att en upprustning och nybyggnad med arbetsmarknadspolitiska medel kommer till stånd på sträckan .
mot · G7021265 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. har pekat på de positiva effekter ett ökat vägbyggande skulle få för trafiksäkerhet, näringsliv och arbetsmarknad. I vårt liberala program för industriell förnyelse 1982 föreslog vi bl. a. en snabb utbyggnad av genom och . Vi hävdade att det finns åtskilliga väginvesteringar som har stor samhällsekonomisk lönsamhet och att ett ökat vägbyggande skulle vara av stor betydelse för svenska företags möjligheter att hävda sig på internationell vägbyggnadsmarknad eftersom det för detta ofta krävs referensobjekt. Att vi i vårt program speciellt nämnde berodde dels på att den bitvis har mycket låg standard, dels på vägens internationella betydelse som förbindelseled mellan /och den europeiska kontinenten. har samma synpunkter framförts av Volvochefen . . Som företrädare för en internationell industrigrupp har han aktualiserat ett omfattande projekt med motorväg/järnväg från , genom , och vidare ned till kontinenten. De skäl vi tidigare i olika sammanhang redovisat och som vi nu upprepar motiverar en snabb utbyggnad av till motorvägsstandard: o Hårt belastad trafikled med bitvis mycket låg standard, o Internationell förbindelseled mellan /och kontinenten, o Mycket stor andel av tung trafik, o Stor och ökande betydelse för turisttrafiken. o Ger sysselsättning och förbättrar svenska vägbyggares möjlighet internationellt. Trots en helt enig opinion i har regeringen beslutat att den nu aktuella utbyggnadsdelen mellan och skall utföras som motortrafikled. Vi anser att det beslutet bör omprövas. Från länet har man bl. pekat på att man kan göra en annan etappindelning och ytterligare undersöka andra finansieringsmöjligheter. Enligt vår uppfattning bör inte heller avgiftsfinansiering uteslutas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om fortsatt utbyggnad av genom och , 2. att som sin mening ger regeringen til! känna vad i motionen sägs om utbyggnaden av etappen till motorvägsstandard. () ()
mot · G7021266 · 1984-01-24 00:00:00 — Tredje vice talman säkerhetsutrustning har några svåra olyckor inträffat med bussar, där människor omkommit. Två av dessa svåra olyckor har inträffat i mitt hemlän . Efter olyckan vid Långbergets sporthotell i norra , då tre personer omkom, uttalade busschauffören: hade säkerhetsbälten i bussen kunnat rädda livet på de tre som omkom. Vid en olycka utanför , där en person omkom, uttalade trafiksäkerhetsfolk enligt tidningsreferat: Fyra människoliv hade troligen sparats om det hade funnits säkerhetsbälten i bussarna. Det är främst de personer som sitter på de oskyddade platserna längst fram i bussen som tar de största riskerna. Dagens bussar har stora glasfönster som går runt hela bussen och framtill ser ut som en glasveranda. Vid en krock slungas glasrutorna lätt ur eftersom de bara sitter fast i en gummilist. Passagerarna har då inget skydd utan slungas ut ur bussen. I de ovan omnämnda olyckorna har just detta skett att de omkomna personerna slungats ut genom bussens fönser och omkommit. I en del andra länder - bl. a. - finns bestämmelser om att de oskyddade platserna i en buss skall vara försedda med säkerhetsbälten för att bussen skall få hålla en viss hastighet. Det svenska bussföretaget . kommer - enligt lämnade uppgifter att sätta in fästen för bussbälten på de oskyddade platserna i nytillverkade bussar. Trafiksäkerhetsexperter har också påpekat att det saknas bestämmelser för hur fast en busstol skall sitta. Det har hänt att vid olyckor har stolar lossnat från sina fästen. Vad som ovan anförts visar enligt min mening att de nuvarande bestämmelserna bör ses över och införande av bestämmelser om att de oskyddade platserna i en buss förses med säkerhetsbälten bör prövas. Jag vill därför föreslå att en översyn av gällande bestämmelser sker i syfte att skapa större säkerhet för busspassagerare. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna om bussars säkerhetsutrustning i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G7021267 · 1984-01-24 00:00:00 — Tredje vice talman att använda utlandsregistrerad bil har en del uppmjukningar skett när det gäller bestämmelserna om gränsproblem mellan de nordiska länderna. finns dock en del enligt min mening svårbegripliga och krångliga bestämmelser kvar. Ett sådant exempel är att en medborgare i ett land inte får köra sin bil i hemlandet om bilen är registrerad i grannlandet. Denna bestämmelse har skapat stora problem för bl. a. två företagare på gränsen mellan och . De båda företagarna - en norsk medborgare och en svensk medborgare - äger tillsammans ett företag beläget på gränsen, vilket har benämningen . Företaget som skapades av i samband med en TV-serie är mycket känt och bedriver turistinformation, kaféverksamhet, bensinstation m. m. Verksamheten bedrivs på båda sidor gränsen och turistinformationen stöds ekonomiskt av gränskommunerna . Företagets bil är svenskregistrerad. Denna bil får ej användas av den delägare i firman som är norsk medborgare för resor och transporter i . När han av praktiska skäl använde den svenska bilen för en resa till sin bostad i kom tullfolk från Kongsvinger och förklarade att detta är en olaglig körning. Bestämmelserna är desamma på båda sidor gränsen. En medborgare i ett land får således inte köra en bil som är registrerad i det andra landet. För de två ägarna till innebär dessa bestämmelser mycket svåra problem. Båda delägarna är beroende av att kunna göra biltransporter och sköta firmans kontakter och vittgrenad verksamhet med turism och serveringsuppdrag på båda sidor gränsen. Säkerligen är inte ägarna till de enda medborgare som råkat ut för den krångliga bestämmelsen. Jag anser att problemet bör tas upp mellan de olika länderna så att någon form av dispens från gällande bestämmelser kan erhållas för medborgare som så hårt drabbas av nuvarande regler. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär en översyn av gällande bestämmelser i syfte att undanta medborgare i gränstrakterna från förbudet att i det egna landet använda bil som är registrerad i grannlandet.
mot · G7021268 · 1984-01-24 00:00:00 — och för texttelefonförmedlade samtal De hörselskadade personer som är beroende av texttelefon för att kunna telefonera drabbas av avsevärda fördyringar i jämförelse med övriga abonnenter. När beslöt om höjda lokalsamtalsavgifter, undantogs de texttelefonförmedlade samtalen från periodmarkering vad gäller lokalsamtal. För sådant lokalsamtal debiteras endast avgift för en samtalsmarkering. Ett positivt besked till texttelefonanvändarna! I andra avseenden drabbas dessa desto hårdare: Extra kvartalsabonnemang på . Avsevärt längre samtal, förorsakade av förmedlartekniken ger högre kostnader för interurbansamtal. Det tar att skriva än att tala. (Kraven på skrivhastighet för förmedlare är 130 nedslag .) Vid förfrågningar från dövorganisationerna har man som försvar för de höga kostnaderna anfört att handikappersättningen avses täcka bl. a. denna typ av högre levnadskostnad. Detta är korrekt vad gäller de yngre bland abonnenterna. Men ej de äldre! Medelåldern i gruppen vuxendöva är omkring . Detta betyder att många vuxendöva är och alltså inte berättigade till denna handikappersättning. Därtill måste understrykas att ju äldre den döve är, när vederbörande drabbas av sin dövhet, desto större är svårigheterna att lära sig använda texttelefon. Man skriver långsamt - samtalen blir därför jämförelsevis långa och därmed stiger kostnaden i höjden. Texttelefon är för många kanske det viktigaste medlet ut ur isolering och ensamhet. Det ger möjlighet till kontakt med anhöriga och vänner. Det bör inte vara dyrare för de döva att utnyttja denna möjlighet än för de hörande att på vanligt sätt nå kontakt per telefon. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör beakta de i motionen anförda synpunkterna på den enskildes kostnader för textförmedlade telefonsamtal. () () minab/gotab 1984 77660