mot · G702799 · 1984-01-19 00:00:00 — och för vikarieanstälining i Av ekonomiska skäl beslöt , med anledning av regeringens ekonomisk-politiska proposition , att anslaget till skall minskas med 267 milj. kr. Detta skall ske genom en minskning av förstärkningsresursens icke-undervisningsbundna del med 106 milj. kr., vilket får allvarliga konsekvenser för studie- och yrkesorientering, fria aktiviteter och elevvård. Dessutom beslöt att tilläggsbidraget för anställning av vikarier för lärare skall minskas med 161 milj. kr., vilket i realiteten innebär ett införande av hela lärarlösa dagar i den obligatoriska , från årskurs 1 och uppåt. Beslutet har med rätta utsatts för stark kritik från såväl elever och föräldrar som från lärare och skolledare. Beslutet medför att skollagens och läroplanens mål ej längre går att uppfylla. Kvaliteten försämras och skolan nedrustas. Detta rimmar illa med den ökade satsning på kvalitet och respekt för kunskap som regeringen i skilda sammanhang givit uttryck för, bl. a. i årets budgetproposition. Beslutet medför att de mindre barnen, de små skolenheterna och elever med särskilda skolsvårigheter av olika slag - de elever som borde få den mesta hjälpen - kommer att drabbas hårdast när undervisningstiden minskar och lärarledda lektioner i hög omfattning kan komma att bortfalla. Utöver de allvarliga och negativa konsekvenserna för eleverna, deras undervisning och arbetsmiljö, medför beslutet om minskade statsbidrag för vikarieanställning ett minskat tjänsteunderlag för lärare motsvarande ca 1100 tjänster. Ur såväl sysselsättningssynpunkt som ur undervisningssynpunkt och kvalitetssynpunkt torde det vara betydligt mer angeläget att i vår obligatoriska grundskola och folkundervisning ta del av och utnyttja behöriga och utbildade pedagogers yrkeskunskap än att genom arbetslöshetsunderstöd hålla denna resurs utanför skolan, en skola som mer än väl behöver kvalificerat yrkesfolk. Systemet med självstudietimmar på gymnasieskolan, de s. k. lärarlösa lektionerna, har av den nuvarande regeringen utsatts för hård kritik, och medel anvisas nu för att gymnasieskolan skall kunna ta bort de i genomsnitt använda . På de tvååriga linjerna bör, enligt budgetpropositionen, självstudietimmarna helt avskaffas. Dessa enstaka självstudietimmar, som i förväg kan planeras in till såväl ämne som tidpunkt, gäller vuxna elever, ofta i myndig ålder. Det är oförklarligt att regeringen med detta synsätt beträffande i förväg planerade, enstaka timmar för vuxen ungdom i stället kan föreslå hela, helt lärarlösa dagar för barn i grundskoleåldern. De besparingar som i en ansträngd budgetsituation onekligen måste göras, bör göras rättvist och fördelas efter bärkraft. På undervisningsområdet torde såväl anslaget för borttagande av gymnasieskolans självstudietimmar som anslaget till den samlade skoldagen på utgöra större möjligheter till besparingar än statsbidraget för anställande av vikarier på , i den obligatoriska folkundervisningen. Alla elever bör i ha rätt till och få del av en god, grundläggande, medborgerlig undervisning, en utbildning med kvalitet. Förslaget att av kortsiktiga besparingsskäl då införa hela lärarlösa dagar i den obligatoriska och ersätta undervisning med tillsyn är en dålig framtidsinvestering. bör därför upphäva sitt tidigare fattade principbeslut i denna fråga och hos regeringen anhålla om åtgärder för att återställa statsbidraget för anställande av vikarier på . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1.att beslutar att upphäva sitt tidigare fattade beslut om godkännande av regeringens förslag om minskning av statsbidraget till vikarier på , 2. att beslutar begära att regeringen i tilläggsbudget återkommer med förslag till åtgärder för att återställa statsbidraget för anställande av vikarier för lärare på .