mot · G7022816 · 1984-04-12 00:00:00 — m. fl. Fortsatt vattenkraftsutbyggnad (prop. 1983/84:160) 1 regeringens proposition 1983/84:160 läggs fram förslag till en plan för utbyggnad av vattenkraften till /år. Planen bygger delvis på förslag som framförts av vattenkraftberedningen (SOU 1983:49). 1 propositionen föreslås en utbyggnad med mot av vattenkraftberedningen föreslagna . Betydande osäkerhet råder beträffande aktuell vattenkraftsproduktion. Enligt , som får anses ha den största sakkunskapen vad gäller mätningar det här är fråga om, har konstaterats i gjorda undersökningar, att med befintlig och lovgiven utbyggnad årsproduktionen är . Kraftindustrin som använt sig av andra tidsperioder för sina mätningar har av förklarliga skäl kommit fram till andra slutsatser. Vattenkraftberedningen har utgått från beslut om en ytterligare utbyggnad av vattenkraften med och att det återstår för att uppnå detta beslut. 1 planen redovisas ett antal projekt som regeringen föreslår skall bli föremål för utbyggnad och effektivisering. Om utbyggnad sker efter ett riksdagsbeslut är mycket osäkert. Varje vattenkraftsprojekt skall prövas enligt vattenlagen av vattendomstol och regering. Planen får därför mera uppfattas som en översiktlig bedömning av tänkbara projekt än ett absolut och definitivt dokument. Det torde därutöver vara tveksamt att föreslå utbyggnad av små och orörda älvar. I första hand bör inriktningen vara att effektivisera befintliga anläggningar och i andra hand förbereda utbyggnaden av en av de fyra stora orörda älvar som finns kvar. Vi anser att kraftintressenterna haft ett alltför stort inflytande på den nu framtagna planen och att det i framför allt de kontroversiella objekten borde genomföras ytterligare undersökningar av från kraftbolagen oberoende expertis. Det kan starkt ifrågasättas om det är uppgift att till vattendomstol och regering göra bedömningar av tänkbara utbyggnadsprojekt. Detta har i olika sammanhang framhållits av såväl civil- som näringsutskotten vid tidigare behandling av hithörande frågor. I CU:s betänkande nr 1979/80:5 (s. 11) framhölls följande: Utskottet noterar i detta sammanhang till en början att frågan om ett företags tillåtlighet från allmänna planeringssynpunkter faller under regeringens bedömning även i de fall där inte undantagit en viss älvsträcka. Vattenlagens grundläggande tillåtlighetsregler som sådana påverkas inte av bedömningar av riktlinjerna. Inte heller restriktiviteten i grunderna för tillämpning av dispensregeln påverkas av energipolitiska eller planeringsmässiga riktlinjer. Riktlinjer för energipolitiken kan emellertid sedan de godkänts av indirekt påverka regeringens bedömning av om ett företag är av synnerlig betydelse från energisynpunkt. Riktlinjer för energipolitiken eller för den fysiska riksplaneringen får emellertid inte leda till en faktisk urholkning av vattenlagens tillåtlighetsregler tillämpningen av dispensregeln begränsas fortfarande av den restriktiva utformningen av denna samt de till regeln knutna lagmotiven. Det kan också sättas i fråga om redovisningar i en energibalans av använd konstruktion kan tas till självständig utgångspunkt för tillämpning av vattenlagens regler inklusive dispensregeln. De verkliga tillskottsmöjligheterna bestäms, förutom av bedömningar av vad som är tekniskt möjligt, genom de restriktioner som ges i den fysiska riksplaneringen (se NU 1975/30 s. 57) och vattenlagens regler inklusive dispensregeln. Energibalansernas innehåll i denna del är sålunda endast en slutsats, dragen utifrån dessa grunder. Det kan då inte vara följdriktigt att utgå från denna slutsats för att motsatt väg skapa regler för tillämpning av slutsatsens grunder: planeringsriktlinjerna och vattenlagen. och regeringen torde få anses ha större kompetens och möjligheter att i detalj pröva varje enskilt utbyggnadsproejkt än vad har. uppgift bör därför, enligt vår mening, vara att besluta om vilka älvar och älvsträckor som skall vara undantagna prövning enligt vattenlagen och få förbli orörda vattendrag även . Så har skett tidigare och vår motion bygger fortsättningsvis på ett sådant synsätt. Vi föreslår därför att Ammerån i sin helhet skall ingå i vattenlagen 11 kap. 1 § 4 b som vattendrag som undantags från framtida utbyggnad. Samma gäller för Nedre Långan och Meåforsen. Då andra motioner upptar krav om dessa älvsträckors intagande i vattenlagen har vi avstått från att framställa krav i detta avseende. Ammerån ovan Överammer är intagen i vattenlagen medan dess nedre del, av älven, , inte är medtagen. Skälen för att ån i sin helhet skall besvaras är följande: Ammerån är del enda helt orörda vattendraget i . Den Sehlstedska utredningen klassade Ammerån i högsta skyddsklass med bevarandevärde 4. Klassificeringen avsåg såväl vetenskaplig naturvårdssynpunkt, rekreationssynpunkt som kulturminnesvårdssynpunkt. Ammerån har i den fysiska riksplaneringen klassflcierats som riksintressant för fritidsfisket. I denna bedömning har sedermera olika remissinstanser instämt. Ån erbjuder ett av förnämsta harrfisken. Ammeråns nedre del bidrar dessutom till att skapa ett bra fiske i Hammarforsens kraftmagasin, då Ammerån ersätter de överdämda reproduktionsområdena. Ammeråns ekologiska system har av många forskare beskrivits som omistligt. har gjort flera undersökningar som bekräftar detta påstående. Älvdalarnas vetenskapliga värden har dokumenterats genom undersökningar av professor , (botanik), professor , (geovetenskaplig naturvård), fiskeriintendenten , (fiskeribiologi) och fil. , (zoologi). De geovetenskapliga bedömningarna har omfattat älvavsnittens kvalitet från vetenskaplig synpunkt, betydelse för samhället i övrigt och känsligheten för påverkan vid olika ingrepp. Som särskilt värdefulla områden från geovetenskaplig synpunkt anges Ammerån, och StorånDammån i vattensystem samt meanderlopp. Kraven på ekologisk mångfald har utgjort grundval för de botaniska värdeomdömena. De älvsträckor som angetts vara mest skyddsvärda från botanisk synpunkt är Ammerån, , Sölvbackasträckan i , sträckan från till Linsellsborren i Ljusnan, Hällaområdet, i och nedre . Som särskilt angelägna skyddsobjekt från zoologisk synpunkt anges Ammerån och . 1 den fiskeribiologiska undersökningen anges Ammerån, och Hällaområdet som mest värdefulla. Produktionen av liv är i Ammerån lika stort som ett korallrev i de varma haven. En enda ha i forsarna producerar liv , det mesta i form av växter och småkryp men också fisk. Den numera utrotningshotade flodpärlmusslan lever i Ammerån. Vårt land gör stora ansträngningar för att komma till rätta med de allt allvarligare försurningsproblemen. Regeringen har också tagit initiativ för att åstadkomma breda internationella lösningar. Försurningsproblemen har också nått och undersökningar har visat att områden i närheten av kustindustrierna fått ett allt surare vatten. Ammerån har konstaterats utgöra ett av de få vattendrag som helt Dess höga motståndskraft beror på att ån kommer ifrån ett så omfattande kalkområde. Enligt limnolog är Ammerån ett av yttterst få vattendrag som även kan motstå försurning. Detta innebär att ån ökar i betydelse inte bara för kommun och utan som en viktig naturresurs för hela vårt land. undersökningar har visat att Ammerån har det högsta pH-värdet av alla strömmande vatten i . De som förespråkat en överledning av Ammerån har hävdat att överledningen behövs för effektiviseringen av befintliga kraftverk i och att därmed överledningen skulle innebära en garanti för sysselsättning i kommun. Vi anser att berörda kraftbolag kan åläggas utföra dessa effektiviseringar utan överledning och därmed skapa den sysselsättning som utlovas i propositionen. I ett längre perspektiv torde Ammerån vara kommuns största resurs för en utveckling av turism och rekreation. Kommunen har redan gjort betydande satsningar på turism och då det får anses troligt att intresset för fritidsfisket kommer att öka även kommer Ammerån att utgöra en omistlig resurs för att garantera en mera permanent sysselsättning med avseende på turism och rekreation. Hänsyn till lokala opinioner Vid tidigare behandling i av kontroversiella utbyggnadsprojekt har framhållits att stor hänsyn skall tas till lokala opinioner. Vad avser den aktuella älvsträckan () är opinionen kompakt emot att projektet kommer till genomförande. Att företa ingrepp i en orörd miljö som av de boende i områdena uppfattas som kränkande kan inte anses stå i överensstämmelse med vad som tidigare uttalats från . Remissinstanser och andra som avstyrkt ingrepp i Ammerån Sehlstedtska utredningen, , växtbiologiska institutionen i , geologiska undersökningar, Ammerågruppen, i , kommun, kommunisterna, och i , Älvräddarnas samorganisation, biolog , limnolog , , socialdemokratiska föreningen i Överammer, , socialdemokratiska organisationer, kommun, fiskenämnden i , länssty reisen i (tjäntemännen), och 14 i . Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att Ammerån i sin helhet upptas i den uppräkning av älvar och älvsträckor som görs i 11 kap. 1 § 4 b vattenlagen (1983:291), 2. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen om att Ammerån bör undantas från ingrepp. () () HANS () () 1* 1983/84.