ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021834 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. har vi nu kämpat mot försurningen i vårt land. Våra sjöar har och håller på att kalkas, och statens bidrag till detta ökar år . Detta är mycket lovvärt, men det är tyvärr ändå inte tillräckligt. Vi vet att den stora delen av det sura nedfallet eller är nedfall från andra länder. En har dock kommit till stånd, och vid dess första sammanträde lade de nordiska ministrarna fram förslag om en 30-procentig minskning av utsläppen . Förslaget fick stöd av , , och . Detta är en god början, men det är nu bråttom och något måste ske snabbt. rapporteras om skogar som håller på att dö på grund av försurning och därpå följande urlakning av skadliga ämnen för träden. har varit pådrivande i miljö- och försurningsfrågor internationellt, och detta arbete bör fortsätta med oförminskad intensitet. Parallellt med detta bör vi, genom att föregå med gott exempel inom det egna landet, skärpa kraven på rening av utsläppen från våra egna industrier och uppvärmningsanläggningar. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av ökade åtgärder mot försurningen. () () ()
mot · G7021836 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 1836-1840 Motion 1983/84:1836 m. fl. Aktivt rehabiliteringsstöd åt handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2512 hemställs att hos regeringen begär att förslag skyndsamt föreläggs om ett aktivt rehabiliteringsstöd i enlighet med det () () () () () () 1 1983184.3 sami.
mot · G7021837 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1837 m. fl. Sammansättningen av de etiska nämnderna för djurförsök F. n. är sammansättningen av djurskyddsetiska nämnder sådan att en tredjedel är forskare, en tredjedel försökspersonal och en tredjedel lekmän. Eftersom forskargruppen i stort sett rekryteras bland sådana forskare som själva arbetar med djurförsök innebär denna sammansättning att två tredjedelar av de etiska nämndernas medlemmar representerar de verksamheter som har ett direkt intresse i djurförsöken. Kritik har riktats mot denna sammansättning och det är uppenbart att det finns principiella invändningar att resa mot den. En välbalanserad sammansättning av de etiska nämnderna är angelägen ur flera synpunkter. Dels är det viktigt att djurdskyddsintressena tillmäts en tillräckligt stor betydelse i nämndernas arbete, dels är det viktigt att de etiska nämnderna också utifrån upplevs som en garant mot missbruk av djur för försöksändamål. Erfarenheten har visat att lekmannarepresentanterna är starkt engagerade i nämndernas arbete och också väl sätter sig in i de frågor som behandlas. Lekmannarepresentanterna har också erfarenhetsmässigt varit pådrivande när det gäller att få till stånd modifikation av försöken, t. ex. ändrade avlivnings- och sövningsmetoder. En sammansättning av nämnderna där hälften av medlemmarna utgörs av forskare och försöksdjurspersonal och den andra hälften av lekmän förefaller rimlig. Bland forskarrepresentanterna bör också ingå forskare som prövar alternativa metoder till djurförsök och forskare med kunskap om djurens beteende, etologer. Bland lekmannarepresentanterna bör liksom nu hälften representera djurskyddsorganisationerna. Det innebär att djurskyddsintressenas ställning skulle förstärkas från f. n. en sjättedel till en fjärdedel. Det måste också anses som angeläget att stärka det politiska ansvaret för de försöksdjursetiska frågorna. F. n. finns ofta inga politiskt utsedda representanter i de etiska nämnderna. Detta bör ändras så att den återstående fjärdedelen av ledamöterna utses politiskt. Givetvis skulle de nu aktuella planerna på att minska antalet lekmannarepresentanter gå stick i stäv mot dessa intentioner. Denna minskning bär därför inte genomföras. Med stöd av ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om förslag om ny sammansättning av de djurförsöksetiska nämnderna enligt vad som anförts i motionen. () () 1* 1983/84.
mot · G7021838 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Behovsprövning av nya kemiska ämnen tillkommer i vårt land ca 2000 nya ämnen som måste godkännas av produktkontrollnämnden. Många av dessa måste testas på djur för att bli godkända. Testerna är i många fall av sådan art att det vållar betydande plågor för försöksdjuren. Många av de nya kemikalier som tas upp för godkännande i produktkontrollnämnden har redan sin motsvarighet på marknaden. De fyller således inga otillfredsställda ändamål och kan heller inte påvisas fylla sin uppgift bättre än redan befintliga ämnen. Kommersiella skäl kan dock göra ett företag intresserat av att införa det nya ämnet på den svenska marknaden med plågsamma djurförsök som följd. kan inte med nu gällande regler avslå en registreringsansökan av ett kemiska ämne med hänvisning till att det redan finns ämnen som fyller samma ändamål på marknaden. Det gör att det f. n. inte går att förhindra "onödiga djurförsök. Ur djurförsöksetisk synvinkel måste det vara angeläget att förhindra att djurförsök används för att möjliggöra introduktion på svenska marknaden av preparat som inte fyller några nya syften eller i något avseende kan anses vara bättre än redan befintliga ämnen. En lösning på detta problem kan vara att ge produktkontrollnämnden möjlighet att behovspröva nya kemiska ämnen. Den begränsning av antalet nya kemiska preparat som därmed skulle bli följden skulle med all säkerhet också ha stora allmänna miljöfördelar. I samband med tidigare riksdagsbehandling av motsvarande yrkande har jordbruksutskottet uttalat farhågor för att en sådan behovsprövning skulle komma att innebära en ökad arbetsbelastning för produktkontrollnämnden och kunna gå ut över annan verksamhet. Så behöver dock inte bli fallet. Det måste naturligtvis åvila sökanden att påvisa ämnets behövlighet. Att pröva dessa uppgifter är förmodligen normalt mindre arbetskrävande än den vanliga prövningen av ämnets risker och eventuella utförande av användningsföreskrifter. Eftersom behovsprövningen med all sannolikhet skulle leda till att ett betydande antal ansökningar skulle komma att avföras från vidare behandling i nämnden är det tvärtom sannolikt att arbetsbördan skulle minska och att ett utrymme skulle skapas för en grundligare prövning av de ansökningar som skulle kvarstå. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till regler som ger produktkontrollnämnden möjlighet att behovspröva nya kemiska ämnen. () ()
mot · G7021839 · 1984-01-24 00:00:00 — Den pågående försurningen av mark och vatten är f. n. vårt största miljöproblem. Främst är det luftföroreningar bestående av svavel- och kväveoxider som ligger bakom. Källorna är bl. a. olje- och kolförbränning, bilavgaser, massa- och pappersindustri, metallsmältverk, svavel- och ammoniakfabriker. De försurade ämnena kan spridas mycket långa sträckor med vindar och nederbörd. Den största delen () av nedfallet i kommer från andra länder i form av sur nederbörd eller som gas och partiklar. Marken tillförs också syra genom naturliga biologiska processer i samband med skogs- och jordbruk. När försurningen drabbar naturen störs den ekologiska jämvikten och hela näringskedjan drabbas. I marken löses metaller ut, och kan vålla skada, t. ex. aluminium som angriper trädens rottrådar. Redan nu kan i konstateras skador på skog där försurningen misstänks vara en av orsakerna. Metallerna i marken förs också ut i sjöar och vattendrag. Omkring en femtedel av alla Sveriges sjöar har skadats av försurningen. Sydvästra är därvid värst drabbat. Även grundvattnet har påverkats av försurningen. Ett surt vatten löser ut metaller ur ledningsrör, vilket kan ge förgiftningar. Den sura miljön förstör också byggnader och fordon genom korrosion. Man kan konstatera att försurningen av marken i har ökat . I har pH-värdet sjunkit med 0,5 pH-enheter. De lokala skador som uppstått i anses bero på luftföroreningar. har uppmärksammats betydande skador på barrträd. Risken är stor att fortsatta stora mängder luftföroreningar påverkar skogsväxten negativt. Internationellt är det skadorna på skogen i som tillhör de mest uppmärksammade. I finns också tecken på att försurningen gör betydande skador. De mest känsliga områdena finns i västra delen av länet. undersökningar av grundvattnet ger belägg för detta. För att moverka den pågående försurningen av mark och vatten anser vi att krafttag måste göras. Med hänvisning till det anförda hemställer vi l.att hos regeringen begär att ytterligare åtgärder vidtas för att reducera de försurande utsläppen inom , 2. att hos regeringen begär att initiativ tas så att internationella insatser kan komma till stånd för att reducera de globala försurande utsläppen, 3. att hos regeringen begär att forskningsmedel anslås för att klarlägga försurningens inverkan på flora och fauna, 4. att hos regeringen begär att av medel som ställs till förfogande särskilt uppmärksamma behovet för att återställa de genom försurningen kraftigast påverkade grundvattentäkterna, främst genom kalkning av vattentäkternas tillrinningsområde.
mot · G7021841 · 1984-01-25 00:00:00 — Den mekanistiska världsbilden räcker inte längre som förklaringsmodell. Allt viktigt kan inte vägas, mätas och räknas. Ekonomins överhöghet börjar ifrågasättas. Det är inte längre självklart bäst att få ut så mycket som möjligt av naturen med så litet arbete som möjligt. Behovet ökar av odlingsformer som är resursuppbyggande och som passar ihop med synen på människan som förvaltare av naturen i samverkan med andra livsformer. har uttalat att man räknar med att lantbruksnämnderna skall lämna råd också i alternativa odlingsformer. Det finns ett växande intresse av att lära sig bruka jorden utan kemikalier och med förståelse för hur naturens process kan fås att samverka till livsmedel av hög kvalitet. För att jordbrukare som önskar börja arbeta med sådana metoder skall få den rådgivning som räknar med måste utbildningsresurserna öka. är nu mycket öppnare för alternativa odlingsformer. Tiden borde vara mogen att inrätta professurer med sådan inriktning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till professurer vid med ämnesinriktning som passar organiska odlingsformer. () () 1 1983/84.
mot · G7021842 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Bevarande av växt- och djurarter har människan försökt förbättra sin försörjning genom att spara de finaste kornen till utsäde och genom att premiera de bästa husdjuren. Så länge denna förädling sker hos jordbrukarna bibehålls lokal anpassning och variationsrikedom. Sedan några decennier har en stor förändring inträffat i och med att en handfull storindustrier övertagit urvalet och produktionen av utsäde. Dessa företag vill också sälja gödsel och kemiska bekämpningsmedel och de anpassar växterna så att de kräver dessa varor. Den genetiska mångfalden hotas. När en art försvunnit kan den aldrig återskapas. Vi bör alltid akta oss för oåterkalleliga handlingar. Naturen håller på att utarmas genom att några få världsomspännande kortsiktiga intressen tillåts bestämma. Kanadensaren har tidskrift 1983:1-2 framfört flera konkreta förslag att bryta monopoliseringen och minska sårbarheten. för livsmedel och jordbruk (FAO) bör t. ex. få nya uppgifter. Ett nätverk av jordbrukare bör byggas upp, som odlar små arealer med ursprungliga grödor. På det sättet stannar kontrollen över utsädet lokalt. Lagar bör stiftas som förhindrar bekämpningsmedelsindustrier att förädla och sälja utsäde. bör stödja dessa förslag. Också när det gäller husdjuren ökar ensidigheten och sårbarheten. Kvantitet sätts före kvalitet. De gamla fjällkorna och rödkullorna har fått vika för mer högmjölkande större kor. har emellertid intresset åter vaknat för de s. k. SKB-korna, som tål att leva på enklare grödor och som ger en mjölk som är rikare på äggvita och fett, de båda kriterierna på hög kvalitet. SKB-korna höll på att utrotas och är fortfarande alltför fåtaliga i landet. Det är viktigt att behåller dessa kor på försöksstationerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag hur mångfalden av växter och djur skall främjas. () ()
mot · G7021843 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Naturvårdslagens strandskyddsbestämmelser gäller generellt i hela landet och innebär förbud mot bebyggelse vid stränder oavsett vilka vattendrag det gäller. Lagen har tillkommit för att göra stränderna tillgängliga för allmänheten, vilket är försvarbart när det gäller tätbebyggda områden med ett fåtal strandområden som är åtkomliga för andra än markägaren. I stora delar av vårt land, främst i glesbygder, föreligger ej behov av speciell lagstiftning. Det finns en mängd små sjöar, åar och andra vattendrag som helt saknar bebyggelse. Det är otympligt med en lag som är anpassad till vissa delar av landet men som är onödig och medför en utökad byråkrati i andra delar. Med undantag för vissa primära rekreationsområden och tätortsområden med stort bebyggelsetryck, bör kommunerna i sin planering själva avgöra vid vilka vattendrag bebyggelse är lämplig. I stora delar av kan en fritidsbebyggelse i mindre omfattning utgöra ett värdefullt inslag i naturen. I vissa trakter har utflyttningen medfört att förbuskning har blivit ett problem och åstadkommit en förändring i naturen som inte är önskvärd. En viss fritidsbebyggelse i avlägset belägna områden kan t.o. m. hålla stränderna öppna och tillgängliga för alla människor. bör därför ta initiativ till att bestämmelserna om skydd för strandområden upphävs i sin nuvarande form och ersätts med bestämmelser som ger kommunerna möjlighet att, när det är nödvändigt, beakta ett eventuellt skyddsintresse i den kommunala fysiska planeringen. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av ett skydd för strandområden. () () () () ()
mot · G7021844 · 1984-01-25 00:00:00 — Förbättrad kontroll av importerade livsmedel Svensk odling och speciellt svensk trädgårdsproduktion är föremål för stränga bestämmelser när det gäller användning av olika kemiska medel. Många bekämpningsmedel underkänns eller kommer inte ens till prövning på grund av de stränga krav som produktkontrollbyrån uppställer. Ett bekämpningsmedel som underkänns i kan däremot få användas i andra länder. Detta förhållande avspeglas också i registrerade överskridanden av gällande gränsvärden. överskreds dessa i 109 fall, men endast vid ett prov gällde det en svensk produkt. Pa grund av dessa förhållanden har många initiativ tagits för att förbättra kontrollen av importerade trädgårdsprodukter. framlade ett sådant förslag. Tyvärr aviserar budgetpropositionen inga förslag om förbättrad kontroll av importerade trädgårdsprodukter. Däremot föreslås att den svenska trädgårdsnäringen kollektivt skall belastas med en avgift på 1 milj. kr. för kontroll av svenska trädgårdsprodukter. Av flera skäl anser vi inte detta vara rimligt. Som tidigare framhållits måste de svenska trädgårdsodlarna konkurrera med import som inte åläggs de restriktiva bestämmelser som gäller i . Den svenska odlingen kommer ju också att belastas med den avgift på bekämpningsmedel som fattat beslut om. Det kan då inte vara rimligt att på ovanstående sätt dessutom överföra 1 milj. kr. av till trädgårdsnäringen restituerade medel till livsmedelsverket. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag till förbättrad kontroll av importerade livsmedel bör föreläggas , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att trädgårdsnäringens handelsgödselmedel ej bör användas för livsmedelsverkets kontrollverksamhet.
mot · G7021845 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1845 Försöksverksamhet med statliga jordbruk Jordbruket har besvärande lönsamhetsproblem. Många aktiva jordbrukare har årsarbetstider på 3 . Det är alltså fråga om mycket långa arbetsdagar under veckans alla . Trots detta är inkomsterna ofta mycket låga. I den jordbrukspolitiska debatten förekommer inlägg från inte minst fackliga företrädare som låter påskina att lönsamheten för jordbrukarna går att ytterligare pressa ner. Det vore därför intressant och lärorikt ifall ett par familjejordbruk fick drivas efter avtalsmässiga principer (t. ex. en försöksgård i norra och en i ). Jag förutsätter att gårdarna får ett normalt ingångsvärde och att de anställda får avtalsenliga löner. Ovan skisserade statliga försöksverksamhet skulle enligt vår mening verksamt bidra till att hyfsa den politiska jordbruksdebatten. En sådan hyfsning skulle vara till gagn för jordbrukare, fackliga organisationer samt riksdagspartierna. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att minst två försöksgårdar av normal storlek får drivas med statligt anställda som i sin helhet avlönas efter avtal.
mot · G7021849 · 1984-01-25 00:00:00 — i och mot försurning Försurningsskador och dess konsekvenser blev sent uppmärksammade i miljöpolitiken. Orsaken var troligen dess omärkliga förlopp. Vi hade svårt att med smak eller lukt skilja mellan försurad och opåverkad natur. Gradvis har vi nu insett att försurningen är ett av våra svåraste miljöproblem. Bevisen hopar sig. Fisken dör i försurade sjöar. Försurat dricksvatten innehåller giftiga tungmetaller, åkermarken ger minskad produktion. De uppmärksammade skogsskadorna kan bero på försurningen. I hävdar man försurningen som orsak. av skogen uppskattas vara skadad eller död. Från kommer rapporter om omfattande skogsskador från områden med sur nederbörd. Svenska undersökningar har visat på sjunkande tillväxttakt för gran och tall på försurningskänsliga marker. Boven i dramat är utsläpp av svavel och andra försurande luftföroreningar. Även ändrade brukningsmetoder har bidragit. är med hänsyn till sitt läge i förhållande till utsläppskällor inom och utom landet särskilt utsatt. Undersökningar visar att av länets drygt 3 000 sjöar över 1 ha är försurade eller starkt försurningshotade. Kalkningsbehovet i enbart sjöar beräknas uppgå till 40 kalkstensmjöl. är därmed ett av de län som har det största kalkningsbehovet i landet. Regeringen bör beakta detta förhållande när fördelning av medel för åtgärder mot försurning i sjöar och vattendrag sker. Även beträffande grundvattnet är situationen allvarlig. Många vattentäkter visar på pH-värden mellan 4 och 5. En undersökning som utfördes visar att av 200 grävda brunnar hade pH-värde . Skogen och vad den ger är en viktig del av länets resurser. De synliga skador som uppstått är mycket oroande. Kommer skogen att få bestående men ? De kartläggningar som görs av skadornas omfattning bör noga följas upp från sida. Ännu högre prioritet borde ges åt den försöksverksamhet avseende kalkning av mark och grundvatten som inleddes . Kalkningsåtgärder är dock ett uppehållande försvar. För att komma till rätta med försurningen finns bara ett sätt - minskade utsläpp. I genomsnitt är av det svavel som faller ned över inhemsk 1 1983/84.3 sami. Övriga transporteras in från kontinenten och . Våra strävanden måste inriktas på utsläppsnedskärningar. - Internationellt genom konventionen om långväga, gränsöverskridande luftföroreningar. Ytterligare ansträngningar bör göras för strängare överenskommelser. - Nationellt genom hårdare krav på reningsanläggningen. - Regeringens kolvänliga politik är fel väg. - En mer målinriktad inhemsk energiproduktion bör eftersträvas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts angående medel för åtgärder mot försurning i sjöar och vattendrag i . () ()
mot · G7021850 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1850 Åtgärder för att förhindra utrotning av fridlysta fågelarter Tjuvjakten på fridlysta fåglar ökar oroväckande i vårt land. Utrotningshotet är större än någonsin mot en del fågelarter, däribland kungsörn och fridlysta ugglor. De skjutna fåglarna liksom äggen försvinner ut över vårt lands gränser. Hanteringen är internationell och i stor utsträckning är det utländska besökare som begår denna brottslighet i vårt land. Den internationella verksamheten med försäljning och köp av sällsynta och utrotningshotade djurarter, främst fåglar, omsätter gigantiska belopp. Det är visserligen svårt att bedöma och ännu svårare att verifiera, men enligt många insiktsfulla bedömare rör det sig om lika stora miljardbelopp som på den internationella narkotikamarknaden. Efterfrågan ökar, inte minst på de sällsynta rovfågelarter som finns i . På kontinenten finns kapitalstarka köpare till de åtråvärda troféer som uppstoppade sällsynta fåglar utgör. Även äggen blir alltmera eftertraktade bland samlare. I takt med stigande priser blir också jakten och äggsamlandet allt hänsynslösare. Jakt från bil och snöskoter, som är förbjuden, förekommer. Men oftast är det svårt att bevisa att så är fallet. Chefen för fauna- och jaktsektion, , säger i en TT-intervju att härdare tag krävs för att stoppa denna olaga hantering Lagstiftningen på området måste bli mera vattentät . Skärpta utförselbestämmelser för sådana här varor och längre preskriptionstid för denna typ av brott är ett par av de åtgärder som efterlyses från naturvårdshåll. När det gäller preskriptionstiden är denna endast , vilket ofta är för att binda skyldiga vid brott av detta slag. En lagändring som ger längre preskriptionstid är nödvändig. Beträffande utförselbestämmelserna i fråga om handel med utrotningshotade djur m. m. anser man inom att bestämmelserna är alltför luddigt skrivna. En internationell konvention föreligger men är tydligen inte tillräcklig. 1 * 1983/84. 3 sami Nr 1849-1853 I vårt land finns några av sista vildmarksområden. Där lever ännu kvar små stammar av sällsynta fågel- och däggdjursarter. Vi måste skydda dem, låta dem leva kvar, låta dem förökas. Det är vår skyldighet inför både naturen som sådan och kommande generationer människor. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av skärpt lagstiftning och skärpta regler i syfte att förhindra utrotningen av fridlysta fågelarter i .
mot · G7021853 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1853 m.fl. Begränsning av vildsvinsstammen i södra delen av Enligt rikdagens beslut med anledning av proposition 1980/81:82 pågår i södra delen av , huvudsakligen inom kommun, i och på , försöksverksamhet med en stam frilevande vildsvin. Verksamheten avsåg i första hand , och tiden går ut . De vetenskapliga försök som planerats pågår som bäst, och det kan tänkas att försökstiden förlängs så att resultaten kan bli mer fullständiga. För lantbrukarna i området innebär dock vildsvinsstammen stora olägenheter. Skadorna på deras grödor är avsevärda. De skadedrabbade erhåller i princip ersättning för förlusterna, men ersättningen kan knappast innefatta allt arbete och bekymmer som vildsvinen ger upphov till. Skadorna och merarbetet är svårberäknade. Det är därför viktigt för lantbrukarna att stammen i varje fall hålls nere på den planerade nivån, högst 100 djur. Man räknar med att det i området finns ca 200 djur, trots att jakträttsinnehavarna låtit skjuta åtskilliga. Också i andra delar av landet, där vildsvinen enligt riksdagsbeslutet skall utrotas, har det visat sig svårt att skjuta dem, och berörda länsstyrelser har ånyo uppmanats att vidta erforderliga åtgärder. Också i bör i samråd med jakträttsinnehavarna föranstalta om avskjutning av vildsvinen till den ursprungligen planerade nivån. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vildsvinsstammen i södra delen av bör begränsas. () (vpk)