mot · G702987 · 1984-01-20 00:00:00 — och ökad lärlingsutbildning i län Arbetslösheten i landet är oacceptabelt hög. var 147 000 personer öppet arbetslösa, varav 50 000 ungdomar , vilket innebär att ungdomsarbetslösheten är ungefär lika stor som . I län har antalet personer utan arbete och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat med 3 151 personer, 1 det närmaste . Antalet beredskapsarbeten har ökat från 591 till 2 342, en ökning med . Ungdomsarbetslösheten stiger och befolkningsminskningen accelererar. var befolkningsminskningen i länet 682 personer. Utvecklingen pekar med skrämmande tydlighet på behovet av näringspolitiska, regionalpolitiska och utbildningspolitiska insatser. Bland dessa insatser utgör åtgärder för att stimulera och främja lärlingsoch hantverksutbildningen ett väsentligt inslag, som del i en förstärkt näringspolitik med satsning på framför allt ökad småföretagsamhet. Det är viktigt, såväl för län som för övriga delar av landet, att ungdomen ges en säkrare väg in på arbetsmarknaden än f. n. För utvecklingen i län är det mot ovan tecknad bakgrund speciellt viktigt att ungdomar erhåller den utbildning som är relevant för länets arbetsmarknad och som leder till fasta arbeten. Härvid utgör en reguljär lärlingsutbildning, som initierat, en ur många synpunkter värdefull utbildningsform. Den utvärdering som gjort av lärlingsutbildningen, vilken bedrivits som försöksverksamhet, visar att av lärlingarna fått arbete i företaget medan fått anställning i andra företag. Ur arbetsmarknadspolitisk synpunkt måste därför denna utbildning vara mycket tillfredsställande. För län, med långvariga traditioner inom småföretags- och hantverksbranschen, med goda förutsättnngar för industriell vidareförädling och med hög andel av sysselsättningen inom industrin, är det av stor vikt att vidtar åtgärder för att ytterligare stärka, stimulera och utveckla lärlingsutbildningen. Rekryterinsbidraget bör höjas för att åstadkomma ett större antal lärlingsplatser. Fler platser inom gymnasial lärlingsutbildning bör medföra minskat behov av ungdomsplatser och ungdomslag. Lärlingsutbildningen får inte göras till någon utbildningsmässig undantagsform utan bör betraktas som en fullvärdig utbildningsform, helt likvärdig med övrig gymnasieutbildning. Från kommuner som arbetar med lärlingsutbildning påpekas ofta att systemet för denna utbildning är alltför komplicerat i sin uppbyggnad. Det är därför väsentligt att lärlingsutbildningen inte omgärdas av tillkrånglad byråkrati och hindrande begränsningsregler. De erfarenheter som gjorts av hittillsvarande lärlingsutbildning pekar på nödvändigheten av stöd åt informationen om och marknadsföringen av de villkor och förutsättningar som gäller för gymnasial lärlingsutbildning. Det gäller stöd åt såväl kommuner som näringslivet/arbetslivet och dess organisationer. För att i viss mån klara de specialiserade arbetsuppgifter som förekommer i arbetslivet, för att slå vakt om och bibehålla olika hantverksformer, för att medverka till att skapa en ökad grogrund för nyföretagsamhet och småföretagsamhet, för att bidra till att minska den rekordhöga ungdomsarbetslösheten, för att bättre tillvarata den resurs i form av kunnigt yrkesfolk som inte finns inom industri och hantverk, för att bidra till en spridning av yrkesutbildning även till mindre icke-gymnasieorter och för att medverka till att ge ungdomen en säkrare väg in i arbetslivet, bl. a. i län, är det mycket angeläget att uttalar sig för ett ökat stöd och en ökad stimulans åt en permanent och reguljär form av lärlingsoch hantverksutbildning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande nödvändigheten av åtgärder för att främja, stimulera och utveckla en permanent och reguljär lärlings- och hantverksutbildning för att bl. a. stärka sysselsättningen i län.