mot · G7021633 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1633 m. fl. I linje med vad vpk anfört i sin huvudmotion om totalförsvaret och det sårbara samhället, behöver den del av det civila försvaret som redovisas under programmet Hälso- och sjukvård förstärkas. har tidigare under ett flertal år framhållit att bristerna inom hälso- och sjukvården vid beredskap och krig är katastrofala och inte kan accepteras. Ingenting av detta redovisas i årets budgetproposition. Den ger i stället intryck av att allt är gott och väl och att endast en viss försening inträffat i jämförelse med försvarsbeslut. Men det var just års beslut som framförde sina synpunkter och påpekade bristerna. Precis som på andra områden inom det civila totalförsvaret anser emellertid regeringen det var möjligt att pruta t. o. m. på de blygsamma krav som begärt för beredskapsåtgärder inom hälso- och sjukvården. Vpk framhöll redan i fjolårets motion hur det, i den aktuella debatten om verkningarna av ett kärnvapenkrig, framkommit hur katastrofalt dålig beredskapen är inom detta område. Även om otroligt nog inte skulle drabbas direkt om ett kärnvapenkrig utbröt i , utan endast utsättas för de indirekta verkningarna, är beredskapen inom sjukvårdssektorn långtifrån tillräcklig. Det gäller också i hög grad ett konventionellt krigsfall, då vi vet att det moderna kriget med dess inriktning på total krigföring framför allt drabbar civilbefolkningen och därmed de största förlusterna och skadorna uppträder där, inte bland soldaterna. Omstruktureringen inom sjukvårdssektorn och övergång till material av förbruknings- och engångskaraktär inom allt större områden har som på alla andra samhällsområden ökat sårbarheten. Problemet kan inte lösas enbart genom större lager, de tar förr eller senare slut,utan en viss återgång till återanvändningssystem måste antagligen ske. Men är en beredskapslagring av ganska stor omfattning nödvändig. Det är därför uppseendeväckande att en i dessa sammanhang kraftig nedskärning skett av anslaget för beredskapslagring. har balanserat detta genom att under anslaget för driftkostnader inte räkna med ränta på investerat kapital, vilket inte godkänts av socialministern. Enligt vpk:s uppfattning bör den ansvariga myndighetens, , bedömning få gälla. Samma gäller det tredje och sista anslaget, utbildning av personal för hälso- och sjukvård i krig m. m. De medel som begärts är säkerligen långt ifrån tillräckliga för att åstadkomma den beredskap som behövs. En ökad uppmärksamhet på problemen inom hälso- och sjukvårdssektorn och en större vilja att överföra resurser dit från den militära delen av totalförsvaret är nödvändig om uttrycket ett väl balanserat totalförsvar alls skall ha någon mening. För det nästkommande budgetåret måste krav anses som en minimigräns. Den kommande försvarsutredningen bör få direktiv som inriktar uppmärksamheten mot hälso- och sjukvårdens problem på ett helt annat sätt . Med hänvisning till den anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att direktiven till nästa försvarsutredning utformas så att beredskapen inom hälso- och sjukvårdens område uppmärksammas mer än tidigare, 2. att beslutar att med ändring i proposition 1983/84:100 a) under bil. 7, 17. Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m. anvisa ett med . förhöjt belopp till , b) under bil. 7, 18. Driftkostnader för beredskapslagring m.m. anvisa ett med . sänkt belopp till , c) under bil. 7,19. Utbildning av personal för hälso- och sjukvård i krig m. m. anvisa ett med . förhöjt belopp till . (vpk) INGA (vpk) minab/gotab 1984 77719