mot · G702478 · 1984-01-17 00:00:00 — Utlandsanställdas villkor, m. m. är starkt beroende av förhållandena utomlands på olika sätt. Svenska företag utomlands lämnar ett mycket betydande bidrag till vårt allmänna välstånd. För att kunna hävda oss är det mer nödvändigt än att vi oavbrutet får del av och kan nyttiggöra oss teknikens landvinningar. Det är egentligen onödigt att ytterligare utveckla hur angeläget det är att svenska ingenjörer, tekniker och andra kan ta anställning för längre eller i svenska företag utomlands. För att öka benägenheten för intresserade svenskar att ta anställning utomlands måste emellertid villkoren förbättras i olika avseenden. En sådan anställning innebär som regel en omvälvning för hela den anställdes familj i en rad praktiska frågor. Våra lagar är ej anpassade för arbete utomlands. I det följande lämnas ett antal exempel på sådana frågor som erfarenhetsmässigt motverkar benägenheten att ta tjänst utomlands. Den som arbetar utomlands än anses fortfarande vara bosatt i och blir därigenom skattskyldig här för hela sin arbetsinkomst liksom för övriga intäkter. I många fall avser anställningen utomlands just en sådan . Tidsgränsen bör därför sänkas. Bosättningsbegreppet är som regel avgörande för bedömningen av olika frågor. Det finns fyra bosättningsbegrepp som ej alltid sammanfaller, nämligen folkbokföringens, valutaregleringens samt det skatterättsliga och det socialrättsliga. Resultatet är att det kan vara omöjligt att i förväg veta hur den fullständiga situationen blir för den anställde. En utlandsanställd kan vara bosatt i enligt ett begrepp medan han ej är bosatt här enligt ett annat begrepp. Detta otillfredsställande tillstånd har uppmärksammats i betänkandet Hemvist (SOU 1976:39) och i en tidigare riksdagsmotion. Ingenting har emellertid hänt i syfte att undanröja det påtalade missförhållandet. För den anställde har det självfallet ofta en avgörande betydelse hur tillvaron kan ordnas för familjen, medföljande maka (hustru) och barn. För hustrun - som genom flyttning hemifrån kan förlora fortsatta ATP-poäng - är det viktigt att vara konkurrenskraftig vid återkomsten till . Ett led häri är att hon utbildar sig för att kunna få arbete hemma genom s. k. distansundervisning. Tillhandahållandet av sådan undervisning är därför en del av helheten. Tillgången till svenska skolor utomlands är helt avgörande. Tillståndet för våra svenska skolor är boeroende av utgående statsbidrag Medan hemspråksundervisning i kostar skattebetalarna ca 200 milj. kr. , uppgår anslaget för svensk undervisning utomlands till omkring 25 milj. kr. I detta sammanhang är att beakta att korrespondensundervisning utgör en ej oviktig del i undervisningen; dess kostnader täcks ej i sin helhet av statsbidrag. Även lärarnas ekonomiska situation har betydelse för att skolsystemet skall fungera tillfredsställande. Många barn och ungdomar fullgör sin skolgång i utländska skolor. Detta kan innebära svårigheter vid återkomsten till . Förtrogenheten med modersmålet kan minska, innebärande behov av undervisning i svenska i någon form antingen utomlands eller hemma efter återflyttningen. Värderingen av utländsk högre utbildning är en fråga av utomordentlig vikt. Detta vitsordas i UHÄ:s rapport 1983:19 med titeln av utländsk högskoleutbildning, där nuvarande ordning anses otillfredsställande. Den gjorda uppräkningen har till syfte att peka på vardagliga och för en utomstående kanske triviala frågor som var för sig eller tagna tillsammans har avgörande betydelse för en persons villighet att ta anställning vid svenskt företag utomlands. Det finns säkerligen fler frågor. Hur hindren skall överbryggas kan det finnas olika lösningar på - det väsentliga är att frågorna erhåller en lösning som är till fördel för svenska näringsliv. Det är därför påkallat med en total översyn av de utlandsanställdas förhållanden. Helt i förbigående kan nämnas att barnbidrag utgår under utlandsvistelse i hela , låt vara att beloppen utbetalas först efter hemkomsten. Är vistelsen längre än erläggs icke skatt i . Trots detta utgår barnbidraget enligt vad ovan sagts. En närliggande fråga är hur utländska specialister skall förmås att ta anställning vid svenska företag i . Det svenska skattesystemet utgör här det allvarligaste hindret. I ett fall har hänsyn tagits härtill, nämligen beträffande . har det varit fråga om utlandsanställdas villkor, sedda närmast från de enskildas synpunkt. Även de svenska arbetsgivarnas situation förtjänar att uppmräksammas. Den svenske arbetsgivaren erlägger fr. o. m. fulla sociala avgifter i för den som tjänstgör utomlands, om tiden för tjänstgöringen utomlands understiger . Sådan korttidstjänstgöring är mycket vanlig. Företagens kostnader för denna post kan vara betydande. Den anställde kan inte faktiskt dra nytta av motsvarande förmåner. Överstiger tiden begränsas kostnaden till ATP-avgift. En förkortning av tiden skulle minska företagens kostnadsbörda. Sociala konventioner tar över de regler som beskrivits. Enligt de flesta konventioner som ingått är den utlandsanställde omfattad av de svenska socialförmånerna ett, två eller , beroende på vilket land han flyttat till, som den svenske arbetsgivaren har att erlägga fulla avgifter . Den svenske anställde uppbär dock i många fall förmåner för vistelselandet. I allt fall kan han inte rent faktiskt draga nytta av de förmåner för vilka avgifter erläggs. De sociala avgifterna får därmed karaktär av exportskatt. De sociala konventionerna har fått verkan av en kostnadsbelastning för de svenska företagen i jämförelse med vad som eljest hade gällt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en allsidig översyn av de författningsbestämmelser och övriga förhållanden som har betydelse för anställning utomlands - sedda såväl från arbetstagarens som från arbetsgivarens synpunkt, 2. att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att öka utländska specialisters benägenhet att ta anställning vid svenska företag i .