mot · G7021717 · 1984-01-25 00:00:00 — har goda förutsättningar för ett blomstrande näringsliv och erbjuder som helhet en hög levnadsstandard för sina invånare. Det finns dock stora skillnader mellan de olika delarna av . Om man jämför den norra länsdelen med den södra finnér man att sydregionen är fattig i många avseenden. Norregionen tenderar att bli allt rikare på resurser medan sydregionen blir allt fattigare. Utvecklingen bildar en ond cirkel. Antalet arbetstillfällen har i länet som helhet ökat , men betydligt mindre i syd- än i nordregionen. En kartläggning av obalansen i länet, gjord av sydkommunerna, visar bl. a. att såväl förvärvsfrekvensen som självförsörjningsgraden är mycket lägre i länets sydregion. Av samma studie framgår att arbetslösheten i länets kommuner vilka kriterier man än väljer - under 1979-1982 varit i särklass svårast i , och . Ändå har sydregionen vissa grundförutsättningar för ett ökat byggande och ett utökat näringsliv med t. ex. kolvärmeverket vid Igelsta i och det stora reningsverket vid Himmerfjärden, något som innebär lägre initialkostnader vid nyanläggningar; de stora investeringarna är redan gjorda. Särskilda åtgärder måste till för att bryta den onda cirkeln beträffande bostäder, skolor, service, sjukvård, kommunikationer etc. Dessa åvilar i första hand kommuner och landsting, men det finns områden där statliga insatser kan motverka obalansen och främja näringsliv, utbildning och annan service. När det gäller uppläggningen av skolans undervisning bör - rent allmänt kommunerna ha största möjliga frihet att var och en se till sina speciella behov. För den skolor skulle vissa statliga åtgärder och beslut kunna förstärka kommunernas egna initiativ. Frågan om undervisning i musikklasser har diskuterats livligt. Alla barn som skulle önska gå i musikklasser får inte plats, och arrangemanget är genom den interkommunala ersättningen dyr för hemkommunen som kanske redan har plats för barnen i de egna skolorna. Flera av länets söderkommuner har ansökt om att få ordna musikklasser med jämkade timplaner. Sådana önskemål bör tillgodoses utan onödigt dröjsmål. Den är ett invandrartätt område, och skolorna har stor erfarenhet av undervisning av barn med annat hemspråk än svenska. Försöksverksamhet med hemspråksundervisning i olika organisationsformer bör som förläggas till söderkommunerna. Om ytterligare insatser blir aktuella, t. ex. ett bl. a. i språk- och kulturarvsutredningen diskuterat - pedagogiskt utvecklingscentrum för finska, har söderkommunerna de bästa möjligheterna att erbjuda. Den högre utbildningen är av naturlig skäl huvudsakligen förlagd till . Den erbjuder få möjligheter till konkurrens. men i den mån det här finns speciella förutsättningar för viss högre utbildning bör dessa tas till vara. Den förskollärarutbildning som redan finns i bör kunna inrymma utbildning för tvåspråkiga, något som finns på flera andra håll i landet. De två statliga utredningar som gjorts om invandrarbarns hemspråksträning resp. hemspråksundervisning har föreslagit en förskjutning av hemspråksstödet från skolan till allmänna förskolan. En inventering bör göras rörande de möjligheter som den erbjuder i fråga om lärarutbildning för och uppläggning av hemspråksundervisningen. I och med att "ungdomspuckeln kulminerar kan vid gymnasieskolorna frigöras lokaler och lärartimmarförnya utbildningsbehov. Skolstyrelserna i söderkommuner har som regel ett gott samarbete med resp. orts industrier och bedriver viss utbildning i konkret samverkan med dem. Det finns i behov av högre specialkurser på det tekniska och ekonomiska området och flera stora gymnasier som i samarbete med näringslivet skulle kunna åtaga sig sådan undervisning. En undersökning bör göras om vilka högre specialkurser som är mest aktuella och var de kan förläggas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uttalar sig för att åtgärder i enlighet med motionen vidtas.vid lokaliseringen av nya utbildningar i syfte att häva den regionala obalansen i . () ()