mot · G7022161 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Tullen på vissa trädgårdsprodukter började en revidering av tullarna på trädgårdsprodukter. Vid riksdag gjordes en första förbättring av tullskyddet på detta område. Då skedde vissa tullhöjningar, och i många fall skedde också en övergång från vikttullar till värdetullar. Det innebär att grönsaker, rotfrukter, krukväxter och piantskolealster nu har värdetullar. hade i sitt huvudbetänkande (SOU 1978:51) framhållit att vid övergång från vikttullar till värdetullar borde dessa kombineras med minimivikttullar. Annars riskerar man att tullskyddet försämras vid fall av utpräglad lågprisimport. Kombinationen av vikt- och värdetullar inleddes dock successivt och i begränsad omfattning. Vid riksdag infördes kombinerad vikt- och värdetull för färskpotatis och matlök. gav också gurka och tomat dylika kombinationstullar. Vi vill i detta sammanhang också erinra om att enligt uttalande i proposition 1979/80:175 skall berörda myndigheter särskilt noga följa importprisutvecklingen för vitkål för att kunna bedöma behovet av minimivikttull för denna produkt. Tyvärr har den nu utgående tullen för vitkål ej fått avsedd verkan. I vissa fall införs vitkål till till så låga priser att tullavgiften blivit lägre med värdetull än med den tidigare vikttullen. Därför borde en kombinerad viktoe!) värdetull även införas för vitkål. I det betänkande som trädgårdsnäringsutredningen avlämnade föreslogs en övergång till värdetullar även för snittblommor. Det framhölls emellertid att risken för överträdelsen mot tullskyddsbestämmelserna motiverade att denna tull, liksom tullen för vissa köksväxter, borde kombineras med en vikttull. Utredningen ansåg vidare att om en vikttull skulle bibehållas, måste denna med jämna mellanrum justeras för att upprätthålla ett oförändrat tullskydd. Vikttullen bibehölls emellertid utan kombination med värdetull. I motsats till vad trädgårdsnäringsutredningen föreslog har inte heller någon uppjustering av vikttullarna skett riksdagsbeslut. Det innebär att inflationen i rask takt urholkar värdet av dessa tullar. Detta har också medfört att stora arealer och många företag lagts ned inom blomsterodlingen. Det har givetvis också medfört en avsevärt minskad sysselsättning inom denna odlingsgren. som gått sedan de nuvarande blomstertullarna trädde i kraft har inflationsutvecklingen varit . höjning kan ske efter GATT-förhandlingar får man räkna med att detta inflationsta! kommer att ligga . påpekade vi i motion 1075 angelägenheten av en översyn av snittblomstertullarna. hade i sitt betänkande 1982/83:39 en positiv skrivning över motionen. Ett särskilt tillkännagivande från sida avvisades dock med följande motivering: Enligt vad utskottet erfarit följs importutvecklingen av trädgårdsprodukter noggrant upp inom , och utskottet liksom jordbruksutskottet förutsätter att även de förslag som framlagts i motionen kommer att prövas vid regeringens fortsatta överväganden rörande trädgårdspolitiken. framhöll i sitt yttrande över motionen bl. a. följande: Utskottet anser det angeläget att åtgärder vidtas för att slå vakt om den svenska trädgårdsnäringen och stärka dess internationella konkurrenskraft. Så till vida instämmer utskottet i de uttalanden som görs i motion 1075. Såvitt gäller åtgärder inom utskottets beredningsområde föreligger allmän enighet om att näringen bör stödjas genom bl. a. forskning, försök, rådgivning och finansiellt stöd. Självfallet är det också angeläget att inom ramen för det handelspolitiska samarbetet ta till vara alla möjligheter som ges att skydda den inhemska trädgårdsnäringen genom en lämplig anpassning av tullar m. m. Trots vad som sades vid föregående års riksdag, synes tyvärr ingenting ha blivit gjort för att anpassa ifrågavarande tullar till den penningvärdeförändring som skett sedan förra tullhöjningen. Föregående års riksdag fick kännedom om att framställning om en sådan anpassning av tullarna gjorts av . 1 sitt remissyttrande tillstyrkte också trädgårdsnäringsutredningen i huvudsak denna framställning. Enligt vår uppfattning är det nu ytterst angeläget och brådskande att man beaktar den yrkesmässiga blomsterodlingens behov av tullskydd. Om detta inte sker från svensk sida, kommer i stället framställningar från andra länder om tullsänkningar att fördärva det svenska gränsskyddet. De av oss föreslagna tullförändringarna kommer att kräva GATTförhandlingar. Tyvärr kommer detta att ta sådan tid att all devalveringseffekt för länge sedan försvunnit. Även detta understryker vårt krav om skyndsamma åtgärder på detta område. Det är också angeläget att aktiva åtgärder skyndsamt vidtas för att skapa ökade möjligheter för industriavsättning av frukt och bär. riksdagsuttalande om förbättrat gränsskydd för äpple- och päronsaft bör därför förverkligas. Härvid bör även övervägas att istället för tullhöjningar införa importavgifter. EG:s exportsubventioner för tomater och äpplen har orsakat allvarlig skada för den svenska produktionen. igångsätta en undersökning om dessa EG-subventioner överensstämmer med åtagandena i . Detta bör ske med sikte på att införa en utjämningstull motsvarande EG-subventionerna. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att vikttullarna för trädgårdsprodukter bör höjas i samma utsträckning som penningvärdet förändrats sedan förra tullhöjningen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att i samband därmed en kombinerad vikt- och värdetull införs för snittblommor och vitkål, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att en undersökning omgående bör igångsättas i syfte att eliminera EG:s subventioner på tomater och äpplen. () ()