mot · G702456 · 1984-01-16 00:00:00 — och nationell aluminiumpolitik, m. m. kommun har lagt ned avsevärda belopp för iordningställande av markområde för ett aluminiumsmältverk. växer farhågorna att denna industrisatsning inte blir av. Projektet har utvecklats utan några inslag av nationell långsiktig planering. De avgörande besluten förefaller f. n. ligga hos utländska finansiärer sedan väl myndigheterna i vårt land sagt sitt. Aluminiumproduktion och -handel är en ytterst internationaliserad verksamhet. De sex stora aluminiumbolagen har ett avgörande inflytande över produktion och handel med aluminium och dess råvaror. De samarbetar och delar ofta upp intresseområdena mellan sig, bl. a. för att tilltvinga sig billiga råvaror och billig energi. De sex storas verksamhet i aluminiumbranschen är närmast att likna vid en transnationell planekonomi, kontrollerad av ett fåtal finansfamiljer och bolagsstyrelser. Fyra av de sex är amerikanska, nämligen , , och . De övriga två är franska och schweiziska Alusuisse. Det svenska Aluminium har varit nära knutet till och är beroende av detta och andra bolag för sin försörjning av aluminiumoxid. Om smältverket i blir verklighet kommer råvaran sannolikt att importeras från länder i tredje världen som och . 1974 slöt sig de bauxitproducerande länderna i tredje världen och samman i den gemensamma organisationen - . Organisationens syfte är att ta upp kampen för att IBA-länderna skall få ökad kontroll över sina råvarutillgångar, mer förädlingsindustrier och bättre inkomster från de råvaror som länderna exporterar. kan sägas vara bauxitländernas motsvarighet till oljeländernas OPEC. I sammanhanget bör vi också komma ihåg de diskussioner som förs om en ny ekonomisk världsordning, som beskrivits i en FN-deklaration . Det faktum att världens aluminiumförsörjning kontrolleras av ett litet antal stora bolag och att konflikter mellan råvaruländer i tredje världen och industriländer ligger latent kan innebära risker för styrd prissättning och för att missgynnas i brist- eller konfliktsituationer. Dessa farhågor har uttalats av den mineralpolitiska utredningen (SOU 1979:40). Ur såväl nationell försörjningssynpunkt som av olika politiska skäl är det önskvärt att aluminium för svensk konsumtion tillverkas av svensk råvara. Den mineralpolitiska utredningen har pekat på flera olika råvarutillgångar i . Bland annat innehåller anrikningssanden i Aitik aluminium, vilket skulle räcka till en aluminiumproduktion på . Tillverkning av aluminiumråvara i skulle ge välkomna arbetstillfällen och kanske minska transportkostnaderna. Om man kommer att tillverka aluminium av svensk råvara kan det inte uteslutas att den bästa ekonomin nås om alla förädlingssteg läggs i anslutning till råvarukällan kanske i inland. är det också önskvärt att metoder för aluminiumframställning utformas så att energiförbrukningen, miljöskadorna och kapitalkostnaderna minskar. Mycket tyder på att den s. k. Toth-metoden kan bli en sådan metod, som dessutom kan passa bra vid användning av svensk råvara. De osäkra finansieringsfrågorna, det internationella beroendet av råvara och önskvärdheten att få fram bättre processer anpassade till svensk råvara talar starkt för ett statligt övertagande av smältverksprojektet i och en snabb statlig utredning av hur den nationella försörjningen med aluminium och dess råvaror skall organiseras. Svensk produktion, förbrukning och handel med aluminiumprodukter 1 tabellerna nedan redovisas den svenska produktionen, tillförseln och nettoförbrukningen av aluminiumprodukter . Vidare framgår nettoförbrukningens fördelning på olika produkter . Uppgifterna har hämtats från utrikeshandels- och industristatistik och från Aluminium. Förbrukning av aluminium i 1960-1982. Produktion av obearbetad aluminium genom elektrolys och omsmältning Nettoimport av obearbetad metall Summa tillförsel av obearb. 1 Summan av svensk nettoförbrukning innehåller korrigeringar för lagerförändringar och förbrukning av gammalt svenskt skrot. Sorn framgår av tabellen har den svenska nettoförbrukningen av aluminium ökat från ca 55,4 tusen ton till ca 149,8 tusen ton . ökade den svenska inhemska produktionen av obearbetad aluminium från ca 18,7 tusen ton till ca 108,8 tusen ton . Vidare sjönk nettoimporten av obearbetad aluminium från ca 28 tusen ton till ca 10,3 tusen ton . Nettoimporten av halvfabrikat av aluminium ökade däremot med ca 22,4 tusen ton, från 5,3 tusen ton till27,7 tusen ton . Värdet av importen av obearbetad aluminium var ca 340 milj. kr. medan exporten uppgick till ca 264 milj. kr. Värdet av importen av halvfabrikat och övriga varor av aluminium uppgick till ca 1366 milj. kr. medan exporten var ca 1150 milj. kr. Nettoförbrukningens fördelning på olika produkter 1960-1982. 2,5' 1 Uppskattningar gjorda av Aluminium. Källor: SCB:s utrikeshandels- och industristatistik, Aluminium. Som framgår av tabellen ökade produktionen av halvfabrikat av aluminium från ca 40 tusen ton till ca 116 tusen ton . Produktionen av färdiga aluminiumprodukter ökade endast från ca 12 tusen ton till ca 25,8 tusen ton . Vad som här anförts ger klara belägg för att tiden är mogen för att utforma en samlad statlig politik på aluminiumområdet. En sådan politik utformar inte sig själv - en underlåtenhet från samhällsorganen är ett accepterande av beroende i förhållande till multinationella privatintressen. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till handlingsprogram på aluminiumområdet med syfte att trygga en nationell försörjning oberoende av multinationella intressen och med hänsynstagande till energi- och miljöaspekter och regionalpolitiska behov. (vpk) (vpk) minab/gotab 1984 77551