mot · G7022868 · 1984-04-24 00:00:00 — Motion 1983/84:2868 m. fl. Försöksverksamhet med ökad självstyrelse (prop. 1983/ 84:152) I propositionen föreslås att en försöksverksamhet med större självstyrelse genomförs i några kommuner och landstingskommuner. I dessa s. k. försökskommuner skall kommunen på egen begäran kunna göra avsteg från olika former av statlig reglering. Avsikten är att man därigenom bättre kan anpassa den kommunala verksamheten till lokala förhållanden, bättre utnyttja de samlade resurserna och åstadkomma ökad samordning och effektivitet. Försöket skall pågå . De konkreta förslagen är en lag som medger en friare nämndorganisation samt bemyndigande till regeringen att göra avsteg från av tidigare fastlagda villkor m. m. Förslagen ansluter sig i allt väsentligt till vad den s. k. statkommunberedningen föreslagit i departementspromemorian Ds C 1984: I Försök med ökad självstyrelse. Vi vill inledningsvis deklarera att vi är positiva till de framlagda förslagen. De kan ses som en fortsättning på den lag om lokala organ som infördes på förslag av folkpartiregeringen. Vi anser att det är viktigt att dessa möjligheter till lokalt självstyre och lokalt budgetansvar utnyttjas till olika slags experiment med kommundelsråd. institutionsstyrelser och distriktsnämnder. principiella inställning grundar sig på kravet att de enskilda människorna skall få mer att säga till om och känna större delaktighet i de beslut som nära berör dem. Det är framför allt en sådan inställning som ligger bakom vårt förespråkande av s.k. närdemokrati och införande av s. k. kommundelsnämnder, eller som de nu kallas, lokala organ. Behovet att åstadkomma förändringar inom den kommunala organisationen och verksamheten har enligt vår uppfattning blivit mer framträdande genom den s. k. kommunreform som tidigare genomförts. Den innebar att många mindre kommuner slogs ihop. Den mest slående effekten av detta blev att antalet kommunala förtroendevalda starkt minskade och att de enskilda medborgarna upplevde ett ökat avstånd mellan den kommunala ledningen och sin egen vardagssituation. Möjligheten att påverka de kommunala besluten upplevs därigenom som mindre . Vi anser att det är de enskilda individernas berättigade önskemål om inflytande som bör vara styrande förden kommunala organisationen snarare än frågan hur kommunen skall la den mest rationella organisationen för de förtroendevalda. I detta sammanhang vill vi påpeka att förslagen i propositionen kan innebära en sammanläggning av nämnder och därigenom ökad maktkoncentration till ett fåtal förtroendevalda. Stat-kommunberedningen bör i sin utvärdering av försöksverksamheten uppmärksamma denna risk. Den kommunala demokratin kan stärkas genom att kommunerna ges större självbestämmanderätt. Vi anser att den avreglering som sattes i gäng under den borgerliga regeringstiden måste fullföljas. Det är i detta avseende väsentligt att sådana ambitioner inte avstannar i väntan på utvärderingen av den i propositionen föreslagna försöksverksamheten. En rad frågor som avgörs på central eller regional nivå bör kunna överföras till kommunerna. har länge drivit frågan om direktvalda kommundelsnämnder (lokala organ). Det främsta skälet till detta är att vi menar att det är genom ett sådant direkt inflytande från medborgarna pä vilka personer som lättar beslut angående den egna kommundelen som det verkliga engagemanget och känslan för kommundelen främjas. Genom direktval kan således befolkningen i det berörda området verkligen känna att de representeras av de som väljs till det lokala organet. Vi anser därför litt försöksverksamhet med direktvalda lokala organ bör genomföras. Skälet mot direktvalda lokala organ sägs varti att den politiska majoriteten i ett lokalt organ kan skilja sig från majoriteten i hela kommunen. Det är naturligtvis riktigt att sä kan bli fallet. Vi vill heller inte förneka att detta förhållande ibland kan skapa problem vad gäller det politiska ansvaret för olika beslut. Vi anser emellertid inte att denna invändning är så biirande att inte försöksverkamhet med direktvalda kommundelsnämnder bör genomföras. En konsekvens av direktvalda kommundelsnämnder är att besluten kan skilja sig åt i olika delar av samma kommun. Detta får effekter för den enskilde kommuninnevånarens rätt till likvärdig behandling samt för frågan om hur kommunalbesvär hanteras. Vi anser emellertid att en försöksverksamhet med direktvalda kommundelsnämnder bör utnyttjas för att utröna vilken omfattning sådana problem kan komma att få samt hur de bäst kan lösas. En viktig metod för att stärka folkstyrelsen är att låta väljarna själva ta ställning till stora frågor. Utrymmet för kommunala folkomröstningar bör därför vidgas. Vi anser att det behövs en förfarandelag som gör det enklare att ordna sådana omröstningar. En minskad central reglering kan leda till större variationer i den kommunala servicens inriktning och omfång mellan olika kommuner och landsting. Vi anser att den kommunala självstyrelsen är värd det priset. Vi anser också att försöksverksamhet bör inledas med öppna nämndsammanträden. Detta är ett sätt att göra den kommunala verksamheten levande för medborgarna och öka intresset hos allmänheten för de beslut som fattas. Erfarenheterna från de tidigare kommunsammanslagningarna är som vi påtalat ovan inte odelat positiva. De borgerliga regeringarna medverkade också till vissa kommundelningar för att undanröja de störst kända nackdelarna. Vi anser att frågan om delning av fler kommuner måste hållas aktuell. I motsats till vad som vårfallet med kommunsammanslagningarna bör emellertid initiativet till delning av kommuner komma från kommuninnevånarna själva, inte som diktat uppifrån från statsmakterna. Om kommuninnevånarna själva vill det och om ekonomiska förutsättningar föreligger anser vi att staten måste ha en positiv grundinställning till delning av kommuner. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Vi anser att gränsdragningsproblemen mellan de politiskt förtroendevalda och de anställda i kommunerna och landstingen måste ytterligare uppmärksammas. Vi anser det nu vara dags att reformera medbestämmandet inom komunerna i syfte att befästa den politiska demokratin. Den i propositionen föreslagna försöksverksamheten bör därför kompletteras med frihet för kommunstyrelse och förvaltningsutskottet att underlåta att MBL-förhandla sina förslag. Även facknämnderna bör kunna medges sådana möjligheter i större utsträckning än . I propositionen finns inget förslag om vilka kommuner och landsting som bör ingå i den föreslagna försöksverksamheten. Det skall vara högst nio primärkommuner och tre landstingskommuner. Vi vill betona att åtminstone några av primärkommunerna bör ingå i någon av de landstingskommuner som också ingår. Vi vill också understryka att det är väsentligt att olika typer av kommuner kan ingå, inte bara med avseende på storlek, tätbebyggelse m. m. utan också med avseende på politiskt majoritetsförhållande. Det är sannolikt att ett stort antal kommuner redan har eller kommer att uttrycka önskemål om att få bli försökskommun. Den kommunala personalens medverkan Den kommunalanställda personalen utgör f. n. ungefär en fjärdedel av den totala sysselsättningen (mätt i antal personer). Vissa av dem kommer att få sina arbetsförhållanden väsentligen förändrade genom den föreslagna försöksverksamheten. Vi anser att det är av stor betydelse att personalens medverkan tas till vara på bästa sätt och att de synpunkter på olika typer av statlig reglering som finns hos de anställda kommer till positiv användning. Försök med t. ex. friare resursanvändning måste grunda sig på en samsyn från den medverkande personalen och de förtroendevalda. En försöksverksamhet som är beslutad över huvudet på den personal med vars hjälp den skall förverkligas riskerar att bli förstörd. Många problem kommer att återstå att lösa även efter det att fattat beslut i de nu aktuella frågorna. I propositionen finns inget försök till uppräkning av vilka riktlinjer, förordningar etc. regeringen har tänkt sig släppa friare. Det är i och för sig naturligt att någon fullständig lista inte kan eller bör presenteras, eftersom initiativet till stor del måste komma från de berörda kommunerna. Det hade emellertid varit värdefullt om regeringen kunde lagt fram en något mera fyllig exemplifiering. Ett exempel på en komplikation som inte alls berörts i propositionen gäller sekretessfrågorna. Detta är olyckligt eftersom ett av de få exempel på ändrad nämndorganisation som ges gäller samordningen mellan förskola och grundskola. En sådan integration, som vi anser vara av stort värde, möter problem på grund av sekretessbestämmelser. Vare sig propositionen eller den bakomliggande departementspromemorian tar upp frågan om den kommunala kompetensen och näringsverksamheten. Frågan nämns emellertid som ett av fyra områden stat-kommunberedningen har att diskutera i direktiven till beredningen. Vi anser inte att försökskommunerna bör ges större rätt än f. n. att driva näringsverksamhet eller sysselsättningspolitik. Närings- och sysselsättningspolitik bör vara en statlig angelägenhet, och några förändringar bör inte genomföras i samband med den föreslagna kommunala försöksverksamheten. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att godkänner vad i motionen anförts om försöksverksamhet med ökad självstyrelse, 2. att hos regeringen begär förslag om försöksverksamhet med direktvalda lokala organ. 3. att hos regeringen begär förslag om försöksverksamhet med en särskild "förfarandelag" för att öka möjligheterna till kommunala folkomröstningar, 4. att beslutar införa följande tillägg på lämpligt ställe i förslaget till lag om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation: Om fullmäktige så beslutar kan nämndsammanträde öppnas för kommuninnevånarna. 5. att uttalar att delning av kommuner bör kunna genomföras enligt vad i motionen anförts. 6. att beslutar att försöksverksamhet får inledas med rätt att underlåta att MBL-förhandla kommunstyrelses förslag, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om medverkan från den kommunala personalen. 8. att beslutar att någon utvidgning av den kommunala kompetensen i fråga om näringsverksamhet inte bör ske. () () () ()