mot · G802176 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:176 Per m. fl. Ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan (prop. 1984/85:57) Regeringens nu framlagda proposition om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan innebär att slutskedet nalkas i en långvarig process. Förslag som har presenterats av forskarutredning och därefter av forskarutbildningsutredningen har endast lett till smärre förändringar. Inte heller i samband med s. k. högskolereform förelåg något försök till samlad lösning av lärartjänstorganisationen. tillsattes emellertid lärartjänstutredningen (LÄTU), som 1980 presenterade sitt förslag. En proposition på grundval av LÄTU: s förslag förbereddes av den då sittande borgerliga regeringen. Vi kan med tillfredsställelse konstatera att nuvarande regering fullföljt arbetet och för fram LÄTU-förslaget utan några avgörande förändringar. Regeringens förslag till ny arbets- och tjänsteorganisation är i sina huvuddrag bra. Vi tillstyrker sålunda förslagen rörande bl. a. förändring av nuvarande konstlade uppdelning mellan forskande och undervisande lärartjänster, nytt system för arbetsorganisationen och förändring av högskolornas möjligheter att utnyttja disponibla resurser. I det följande behandlas därför endast sådana förslag i propositionen, på vilka vi funnit anledning att lämna avvikande eller kompletterande synpunkter. Moderata samlingspartiet har i många sammanhang understrukit den högre utbildningens och forskningens avgörande betydelse för möjligheter att behålla och vidareutveckla vårt välstånd. Högskolans grundutbildning, forskarutbildning och forskning måste därför vara av hög kvalitet. Ett av flera avgörande hinder i nuvarande högskolesystem för att uppnå tillräcklig kvalitet är utan tvivel tjänsteorganisationen med sin konstlade uppdelning i rena undervisnings- resp. forskningstjänster. Kvaliteten på grundutbildningen är beroende av i vilken mån den får influenser från forskningsverksamheten. En god rekrytering till forskarutbildningen kräver att de som är aktiva forskare undervisar också i grundutbildningen. Kan rätt personer rekryteras påverkas också kvaliteten på forskningsinsatserna i positiv riktning. Likaså gynnas forskningen av att vetenskaplig kompetens hos lärarna kan tillgodoföras verksamheten utan hinder av en stel tjänsteorganisation. Propositionens förslag till ny tjänsteorganisation utgör en god grund för den systemändring som är helt nödvändig för en högtstående svensk forskning och högre utbildning. De utgångspunkter för förslagen regeringen menar vara de viktigaste - bl. a. decentraliserade beslut och enhetligare tjänstestruktur är enligt vår mening av underordnad betydelse. För oss är det avgörande skälet för att tillstyrka förslaget att det innehåller de rätta förutsättningarna för att vi kan få en ordning där samtliga härför kompetenta lärare både forskar och undervisar. Detta innebär att propositionens möjlighet till forskning för universitetslektorerna kommer att förbytas i en rättighet. Detta förutsätter dock att den rörliga forskningsresursen successivt tillförs nya medel. Reformen måste därför fullföljas genom att denna post prioriteras i det årliga budgetarbetet. Vi vill i detta sammanhang också peka på vad vi nedan anför angående en successiv överföring av sektorsorganens resurser till högskolan. Vi tillstyrker regeringens ursprungligen LÄTU:s förslag att ersätta ett stort antal tjänstetyper med tre tjänstekategorier. Till skillnad från propositionsförslaget anser vi emellertid att det i systemet också skall finnas en stimulans till förkovran inte bara genom möjlighet till högre lön utan också genom titelbefordran vid uppnådd högre kompetens. Den högre titeln måste givetvis kopplas till bestämda kompetenskrav. Detta bör också kunna innebära en garanti för att löneuppflyttningar bestäms med utgångspunkt från kompetensbedömningar snarare än av anciennitetsskäl. I valet av benämning för de olika tjänsterna frångår propositionen LÄTU:s ursprungliga förslag vad gäller mellannivån. I stället för docent föreslås benämningen högskolelektor. Valet av benämning är en grannlaga uppgift. Ett nytt system kan inte avvika alltför mycket från nuvarande bruk. vore en anpassning till internationellt språkbruk önskvärd. Svårigheten i valet av benämning får emellertid inte leda till att tanken på befordringstitlar överges. Vi anser att följande förslag kan vara en framkomlig väg. Den tjänst för vilken genomgången grundutbildning utgör behörighetskrav bör benämnas högskoleadjunkt. I och med att innehavaren av sådan tjänst avlägger doktorsexamen sker befordran till universitetslektor som löneuppflyttning görs. Doktorsexamen måste, enligt vår uppfattning, premieras även inom högskolan. Titelbefordran skall också kunna ske på meriter genom väsentliga pedagogiska eller andra insatser efter prövning på tjänsten. För mellantjänsten utgör doktorsexamen behörighetsgrund. Det är därför naturligare för denna kategori med titeln universitetslektor, vilket vi föreslår, än högskolelektor, som det föreslås i propositionen. LÄTU anser vi att innehavaren av tjänst som universitetslektor på grund av framstående verksamhet av antingen vetenskaplig eller pedagogisk art skall kunna ges titeln biträdande professor. Detta ansluter också till förhållanden i andra länder. I anslutning till genomförandet av den nya tjänsteorganisationen bör övervägas att ge samtliga nu ordinarie universitetslektorer befordringstiteln biträdande professor. De ordinarie universitetslektorer som så önskar skall ges möjlighet att även behålla sin fullmaktsställning. Vad gäller behörighetsgrund för mellantjänsten anser vi det vara självklart att tjänsteinnehavarna inom den traditionella universitets- och högskoleutbildningen skall ha avlagt doktorsexamen eller ha motsvarande kompetens. För konstnärlig utbildning måste givetvis kompetens av annat slag bedömas. Något skäl att i andra fall frångå behörighetskravet doktorsexamen Finns knapppast. Om synnerliga skäl föreligger bör dock dispens från behörighetskravet kunna ges. Professorerna bör enligt propositionen inte garanteras att få avsätta för forskningsverksamhet. Vi förutsätter dock att man i den lokala planeringen utgår från att av professorernas arbetstid skall förfogas för vetenskaplig verksamhet. Det är utomordentligt tillfredsställande att föredraganden valt att följa remissopinionens mening och därför föreslår att tjänst som forskat assistent skall finnas kvar. Vi tillstyrker de föreslagna reglerna för denna tjänstekategori liksom förslaget att forskningsråden skall kunna medge forskarassistenter att förlägga sin verksamhet utomlands. Enligt vår mening finns emellertid - trots dessa positiva förändringar - ändå skäl för råden att även avsätta medel för postdoktorala stipendier. Det är utmärkt att möjligheter ges att innefatta även externa resurser i underlaget för lärartjänster. 1 vår motion med anledning av regeringens proposition (1983/84: 107) angående forskningspolitiken förordade vi sådana organisatoriska förändringar att merparten av de statliga resurser som kanaliseras via sektorsorganen exkl. forskningsråden successivt kan föras över till högskolan. Detta skulle i sin tur leda till en större stabilitet i högskoleorganisationen och ett minskat behov att utnyttja externa medel som underlag för tjänster. Regeringen går emellertid rakt motsatt väg. I forskningspropositionen gavs sektorsorganen också ett ansvar för viss långsiktig kompetensuppbyggnad. 1 föreliggande proposition föreslås därutöver att för långsiktig kunskapsuppbyggnad tidsbegränsade tjänster som högskolelektor skall kunna inrättas inom ramen för externa medel. Tidsbegränsade tjänster för långsiktig kunskapsuppbyggnad är för oss en anomali. Förslaget avstyrks därför. Däremot bör tidsbegränsade tjänster för forskning kunna inrättas på denna nivå inom ramen för externt finansierade medel. bör som sin mening ge regeringen detta till känna. I propositionen anges att det finns starka skäl att medge möjlighet till tidsbegränsning av förordnande för lärare som medverkar i hemspråkslärarundervisning. Samma skäl kan emellertid också anföras för särreglering av tjänsterna för tolk- och fackspråklig utbildning. Vi förordar således i likhet med LÄTU att även dessa lärartjänster skall fa tidsbegränsade förordnanden. För pedagogisk-administrativa arbetsuppgifter föreslås en ny tjänstekategori som utbildningsledare. Det framgår inte klart var dessa skall kunna inrättas. Förutsatt att tjänsten är avsedd enbart för lärarutbildningarna tillstyrks förslaget. Studievägledare på löneplan L föreslås bli förda till den nya lärarkategorin högskoleadjunkt. Vi kan instämma i att det är väsentligt att också studievägledande uppgifter kan ingå i lärartjänster. Rollen som lärare och studievägledare går dock inte alltid att förena. Risk finns att de studerande drar sig för att vända sig till en lärare med vägledningsfrågor, eftersom den studerande också står i ett beroendeförhållande till läraren. Det bör därför även framgent finnas en möjlighet för institutionerna att inrätta särskilda studievägledartjänster. Fördelning av resurser och arbetsuppgifter Den nya organisationen kommer att ställa ökade krav på institutionernas verksamhetsplanering. Institutionsstyrelsen skall enligt förslaget besluta om riktlinjer för arbetet. Skrivningen i propositionen är på denna punkt något oklar. Enligt vår mening skall styrelsen besluta om riktlinjer för organisationen av arbetet och riktlinjer för fördelningen av arbetsuppgifter mellan arbetstagarna. Arbetet att fördela arbetsuppgifter på institutionens arbetstagare åligger prefekten ensam. I och med att dessa i verklig mening arbetsledande uppgifter läggs på prefekten bör det enligt vår mening vara naturligt att professorn/ämnesföreträdaren i ökad omfattning åtar sig detta uppdrag. 1 och med att flera olika typer av lärartjänster nu kommer att sammanföras i bara tre tjänstetyper kan det för någon grupp uppstå olägenheter. Metodiklektorer vid lärarutbildningarna som har en undervisningsskyldighet /år har i förslaget förts till kategorin högskoleadjunkt. De får då enligt de föreslagna riktvärdena en undervisningsskyldighet om maximalt . bör uttala att förändringar av ramregleringen enligt ovan inte får leda till ett ökat uttag av undervisningstid från berörda personer. Den rörliga resursen, som successivt blir allt större i och med att docenttjänsterna upphör, skall, enligt propositionen, fördelas efter beslut av högskolestyrelserna vid enheter med fast forskningsorganisation och av regionstyrelserna för övriga högskoleenheter. Den vetenskapliga prövningen och prioriteringen skall dock göras av fakultets-/sektionsnämnderna. 1984/85: 176 Enligt högskolelagen har fakultets-/sektionsnämndema ansvar för sina resp. vetenskapsområden inom hela högskolercgionen. Enligt vår mening följer därav, att någon överprövning av nämndernas vetenskapliga granskning och prioritering inte skall göras eller bvpolitiska hänsyn tas vid fördelningen av medel inom regionen. Rcgionstyrclsernas befattning med dessa ärenden kan saklöst undvaras. Den formella fördelningen tiv medlen bör göras av resp. högskolestyrelse. Slutligen vill vi understryka vikten av att de lärare från mindre högskolor som erhåller medel ur den rörliga resursen upprätthåller god kontakt med lämplig institution vid högskoleenhet med fasta forskningsresurser. Inrättande och tillsättning av tjänster bör enligt propositionen kunna användas också i andra ärenden än de tjänstetillsättningar som obligatoriskt skall beredas av denna. Vi utgår från att högskolestyrelserna utnyttjar denna möjlighet i så stor utsträckning som detta är möjligt med tanke på arbetsbelastningen för nämndens fasta ledamöter. Enligt gammal svensk tradition har den svenske medborgaren kunnat "gå till kungs" med besvär över skilda beslut. Föredraganden föreslår nu att denna rätt skall avskaffas för tjänster inom högskolan. Detta vöre till allvarligt men för rättssäkerheten vid tjänstetillsättningen inom högskolan. Det skulle också kunna medverka till en ökad provinsialism vid tjänstetillsättningarna. i all synnerhet som inrättande och tillsättning av bl. a. universitetslektoraten enligt propositionens förslag skall ske lokalt. Vi avvisar förslaget och föreslår att rätten att fullfölja besvär hos regeringen skall kvarstå. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att innehavare av tjänst som högskoleadjunkt vilka avlägger doktorsexamen eller meriterar sig genom väsentliga pedagogiska eller andra insatser efter prövning på sin tjänst skall ges titeln universitetslektor. 2. att beslutar att tjänster för vilka krav på doktorsexamen eller motsvarande kompetens gäller för behörighet skall benämnas universitetslektor. 2. att beslutar att innehavare av tjänst som universitetslektor vilka bedrivit framstående verksamhet av antingen vetenskaplig eller pedagogisk art efter prövning på sin tjänst skall ges titeln biträdande professor. 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om övergångsbestämmelser för innehavare av tjänst som ordinarie unversitetslektor. 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om doktorsexamen som behörighetskrav för universitetslektorstjänster, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av tidsbegränsade tjänster som högskolelektor inom ramen för externa medel, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tidsbegränsade förordnanden för lärare i tolkutbildning och fackspråklig utbildning, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den nya tjänsten som utbildningsledare, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjlighet att inrätta särskilda studievägledartjänster på institutionsnivå, 10. att uttalar att förändringar av ramregleringen av undervisningsskyldigheten inte får leda till ett ökat uttag av undervisningstid från berörda personer, 11. att beslutar att resp. högskolestyrelse efter beredning av fakultets-/sektionsnämnd skall fördela den rörliga resursen för forskning, 12. att beslutar att besvär över regional eller lokal myndighets beslut om tjänstetillsättning inom den statliga högskolan skall kunna fullföljas hos regeringen. () () ()