mot · G702719 · 1984-01-19 00:00:00 — översyn av lagstiftningen om hyra av affärslokaler m. m. I motioner till 1979/1980, 1980/1981 samt 1981/riksmöten krävde undertecknade en översyn av hyreslagens regler om besittningsskydd och hyressättning för affärslokaler m. m. i syfte att stärka lokalhyresgästernas ställning. Vid sistnämnda uttalade sig positivt för en förbättrad rättslig ställning för lokalhyresgästerna. Med hänvisning till pågående utredningsarbete inom SPK fattades dock inget beslut i den riktningen. Statens pris- och kartellnämnds (SPK:s) utredning Butikshyror i 78/79 visar att för samtliga butikslokaler i uppgick hyreshöjningen till . ökade hyrorna i bostadslägenheter i med . Det betyder att ökningen i kronor räknat varit dubbelt så stor för butikslokaler som för bostadslägenheter. Dessa generella beräkningar visar emellertid inte hela sanningen. Det finns butikslokaler, framför allt i , som fått hyreshöjningar på flera . av samtliga undersökta butikslokaler har fått hyreshöjningar på . Undersökningen omfattar bara vilket framstår som en brist. Erfarenheterna från andra större kommuner visar nämligen att lokalhyresgästernas svaga rättsliga ställning i många fall resulterat i en utarmning av stadskärnorna på mindre butikslokaler, hantverkslokaler och närservice. Mot bakgrund av utvecklingen upprepar vi därför i denna motion kravet på en översyn av hyreslagens regler i syfte att stärka lokalhyresgästernas ställning. Hyreslagens reglerför besittningsskydd förandra lägenheter än bostadslägenheter (affärslokaler m. skiljer sig från motsvarande regler för bostadslägenheter. Skillnaden mellan de båda skyddsformerna ligger i att bostadshyresgästen efter uppsägning får behålla lägenheten, om inte giltig upphörsgrund föreligger, medan lokalhyresgästen alltid måste flytta från lokalen, men i stället får rätt till ersättning för den skada han lidit på grund av att han måste avträda lägenheten, om uppsägningen kan anses obillig. 1 1983/84. nebär att en lokalhyresgäst har ett betydligt svagare besittningsskydd än en bostadshyresgäst, ett s. k. indirekt besittningsskydd. Den rätt till ersättning som reglerna om det indirekta besittningsskyddet innehåller gäller inte, om hyresvärden vid uppsägning kan visa att den begärda hyran för förlängning av hyresavtalet är skälig. Eftersom fri hyressättning gäller torde det i allmänhet räcka med att hyresvärden kan visa upp ett kontrakt med en annan spekulant, som erbjuder sig att betala den begärda hyran för att hyresgästen måste lämna lokalen utan rätt till ersättning. genomfördes en lagändring i syfte att stärka det indirekta besittningsskyddet. Erfarenheterna från bl. a. hyresnämnden i visar emellertid att lagändringen inte gett några direkt positiva effekter. Det svaga besittningsskyddet och den fria hyressättningen har fått stora konsekvenser framför allt i storstädernas centrala delar. Åtskilliga småföretagare, hantverkare och mindre butiksägare har ställts inför chockartade hyreshöjningar på ibland upp till flera . Särskilt småbutiker med inriktning på närservice för de boende, t. ex. mindre dagligvarubutiker, frisörer m. m. har drabbats, ofta slagits ut och ersatts med kontor och affärslokaler med större möjligheter att betala de oacceptabelt höga hyrorna. Centrala delar av storstäderna utarmas på småbutiker som ger närservice åt de boende. Också föreningar och företag med kulturell verksamhet har drabbats av utslagning från hyresmarknaden i innerstaden. kan fastighetsägarna tillgodoräkna sig helt oskäliga vinster. Följande exempel hämtat från tiden lagändring belyser situationen: En fastighetsägare uppsäger för hyresreglering fyra butiker inriktade på närservice för de boende. Före uppsägningen uppgår hyran till /m2. Fastighetsägaren begär en hyra på /m2. Ärendet hänskjuts till hyresnämnden, vilken lägger fram ett medlingsbud på /m2. Elyresgästerna accepterar, men det gör inte fastighetsägaren. Därmed kan inte överenskommelse träffas och hyresgästerna tvingas flytta eller lägga ned sin verksamhet. Det är bara ett exempel av många som visar på det orimliga i nuvarande lagstiftning. Konsekvenserna uppmärksammades inte i tillräcklig grad när antog den nuvarande hyreslagen. Det är också först som hyreshöjningarna för affärslokaler m. m. slagit igenom med sådan väldig kraft att man kan säga att de fått direkta sociala följder. är det också rent fastighetsskojeri och s. k. kvittolösa affärer som ligger bakom uppsägningarna och de skyhöga hyreskraven. En av anledningarna till den osunda utvecklingen på fastighetsmarkna den är den fria hyressättningen. Denna har tillsammans med den stora skillnaden mellan fastighetslånens löptid och en livslängd lett till mycket höga avkastningar på av fastighetsägare insatt eget kapital. Det finns exempel som visar på både , och över 1 i avkastning på insatt kapital. Det är pengar som ytterst konsumenter och samhället får skjuta till. Det är uppenbart att det finns starka skäl att snabbt se över hyreslagens regler i de delar som rör besittningsskydd och hyressättning för affärslokaler. Krav på en sådan översyn har ställts av företrädare för handelns organisationer, hyresgästföreningar och kommuner. En möjlig lösning vore att stärka besittningsskyddet genom att frångå begreppet marknadshyra och i stället införa den sociala hyressättning som tar hänsyn till rörelsens art, lokalens innehåll m. m. Hyresnämnderna bör i vart fall genom ett stärkt prövningsförfarande få möjligheter att fastställa den nya hyran i en medling. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att hos regeringen begär en utredning om hyreslagens regler för besittningsskydd och hyressättning för affärslokaler, i syfte att stärka lokalhyresgästernas ställning. () ()