mot · G802253 · 1984-11-29 00:00:00 — Förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78) Förslagen i proposition 1984/85:78 innebär ändrade och utvidgade ersättningsregler inom föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen. Där föreslås också ändrade regler inom den frivilliga sjukpenningförsäkringen och såvitt gäller reglerna för sjukpenningsgrundande inkomst, bl. a. för egenföretagare och elever i grundutbildning för vuxna. Vi kan tillstyrka de flesta förslagen, som i viss mån betyder en förenkling av reglerna och vissa önskvärda förbättringar. På några punkter har vi emellertid en annan uppfattning. Flexibelt uttag av kontaktdagar I propositionen föreslås att den sammanslagna föräldrapenningen skall tas ut innan barnet fyller . tillstyrker detta förslag, bl. a. därför att det är viktigt att ledigheten i hög grad tas ut när barnen är små. Erfarenheterna visar också att de flesta föräldrar har tagit ut merparten av ledigheten under barnets 34 första år. De nuvarande reglerna ger emellertid föräldrarna stora möjligheter att spara föräldraledighet, som t. ex. kan tas ut med när barnet börjar skolan. Med det förslag för barn mellan fyra och som finns i propositionen försvinner den möjligheten. Visserligen åstadkoms en garanterad rätt till ledighet , men det finns inga möjligheter att spara för att kunna ta ut en längre tids ledighet. har påpekat att det kvarstår ett behov att spara ersättningsdagar med föräldrapenning på grund av det ringa antal dagar som föreslås avsättas för inskolningsverksamhet m. m. Det kan tilläggas att yttrade sig över utredningens förslag som innebär , vilket är mer än det nu aktuella förslaget. För att ge möjlighet till längre sammanhängande ledighet bör uttaget av kontaktdagarna därför inte vara bestämt till ett visst år utan i stället formuleras så att det finns en rätt som kan tas ut när barnet är mellan fyra och . Genom detta skapas större valfrihet för barnfamiljerna och möjlighet att ta en längre tids ledighet. Det går t. ex. inte att klara av inskolningen på ett daghem . Inte heller kan det anses rimligt att begränsa föräldrarnas deltagande vid barnets skolstart . Självfallet bör varje familj få möjlighet att avgöra vad som passar det egna barnet bäst. Vi anser att familjerna är fullt kapabla att hålla reda på hur många dagar som tagits ut och att administrationen kan utan nämntvärt merarbete. En del familjer har redan sparat föräldraledighet för att kunna ta ut den t. ex. när barnen börjar skolan. Genom de förslag som finns i propositionen försvinner denna möjlighet. Enligt förslaget införs kontaktdagarna fr. o. m. 1986, vilket innebär att kvarvarande ersättningsdagar måste tas ut . Vi anser att detta är en olycklig lösning. Den innebär att den planering som gjorts av de föräldrar som sparat föräldraledighet omintetgörs. Det förefaller vidare mindre lämpligt att tvinga alla barnfamiljer som har barn i åldern att ta ut den resterande föräldraledigheten . I andra sammanhang i propositionen omnämns vikten av att föräldraledigheten kan planeras bättre, men den föreslagna övergångslösningen motverkar i praktiken detta. Det kan också uppstå problem på vissa arbetsplatser om många föräldraledighetsdagar måste tas ut . Det ter sig vidare orättvist mot de barnfamiljer som har sparat garantidagar för att ta ut dessa under en följd av år. De har kanske inte möjlighet att ta ut alla . Det kan vara svårt med hänsyn till arbetet, och det kan bli ett stort inkomstbortfall då det i allmänhet är garantidagar med en ersättning på . per dag som sparats. Vi anser att övergångsbestämmelserna i stället bör utformas så att de som har fått barn eller får barn senast har rätt att ta ut enligt de gällande reglerna, dvs. till dess barnet fyllt eller har avslutat det första skolåret. har diskuterat den bristande kompensationsnivån inom den tillfälliga föräldrapenningen och sjukförsäkringen för anställda med koncentrerad deltid. De ojämna effekterna beror främst på att den sjukpenninggrundande inkomsten delas upp över årets oavsett hur den enskilde arbetar. konstaterade så sent som (SfU 1983/84:24) att utskottet tidigare förordat att frågan om kompensationsnivån vid korttidsfrånvaro och för vissa deltids- och delårsanställda borde bli föremål för utredning, vilket också bifallit. Utskottet underströk i sitt betänkande angelägenheten av att frågan om kompensationsnivån inom sjukpenningförsäkringen för de nu aktuella grupperna blir föremål för fortsatt utredning. Vi tvingas emellertid konstatera att det inte finns något förslag i denna fråga i propositionen. Vi är självfallet medvetna om att det inte är lätt att finna någon lösning. Frågan är dock så viktig att ånyo bör begära att frågan utreds. Socialministern föreslår att en avgift på . per dag skall avräknas från föräldrapenningen vid förlossningsvård på sjukhus. Detta är en ny princip som föreslås, eftersom förlossningsvård liksom övrig mödravård tidigare varit avgiftsfri. Några särskilda skäl till den föreslagna förändringen ges inte. Enligt vår uppfattning bör sjukhusvård i samband med förlossning ej avgiftsbeläggas på detta omotiverade sätt. Vi kan därför inte tillstyrka detta förslag. För tidigt födda barn Frågan om föräldraledighet för föräldrar till för tidigt födda barn berörs mycket knapphändigt i propositionen. I specialmotiveringen till förslaget till lag om allmän försäkring 3 kap. 8 § står endast Ersättning bör också kunna utges för barn som föds för tidigt barnet i direkt anslutning till födelsen vårdas på sjukhus. Frågan om de för tidigt födda barnen har tidigare behandlats av med anledning av en motion under den allmänna motionstiden . (SfU 1982/83:16) instämde då i viss mån i behovet av åtgärder för att ge föräldrar till för tidigt födda barn erforderlig ledighet och förutsatte att skulle verka för en enhetlig tillämpning av reglerna. är det emellertid så, att de olika försäkringskassorna tolkar gällande regler mycket olika. Vi anser att försäkringen måste utvidgas så att föräldrar till för tidigt födda barn inte riskerar att ha förbrukat en stor del av föräldraledighetsdagarna redan innan barnet kommer hem. Föräldraförsäkringen kan t. ex. vidgas så att tiden börjar räknas från den dag då nedkomsten ursprungligen var väntad. Propositionens förslag sägs innebära oförändrade offentliga utgifter netto. Det rör sig enbart om en omfördelning mellan olika poster. Eftersom vi har avvisat den föreslagna avgiften vid förlossningar innebär våra förslag en ökad utgiftsnivå på ca 19 milj. kr. De flesta reglerna träder emellertid i kraft först den eller senare, och vi avser därför i vårt förslag om statsbudgeten för /86 att anvisa andra besparingsvägar. Någon ökad belastning på statsbudgeten uppträder därför inte av våra förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att totalt kan tas ut för barn som fyllt fyra men inte på sätt som föräldrarna själva bestämmer, 2. att beslutar att övergångsbestämmelserna till de nya reglerna inom föräldraförsäkringen utformas så att för barn födda senast vid utgången av nu existerande möjlighet att spara föräldraledighet består, 3. att hos regeringen begär fortsatt utredning angående kompensationsnivån för anställda med s. k. koncentrerad deltid, 4. att avslår förslaget om avgiftsuttag vid sjukhusvård i samband med förlossning, 5. att hos regeringen anhåller om förslag till åtgärder för att vidga föräldraförsäkringen för föräldrar till för tidigt födda barn. () ()