ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802226 · 1984-11-15 00:00:00 — 1984/85 226-233 Motion 1984/85:226 Ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. 1984/85:29) Det primära syftet med tullar torde vara antingen att skydda svenska tillverkare mot övermäktig konkurrens från utländska tillverkare, när det gäller produkter som landet ur försörjningssynpunkt finner angeläget tillverka inom eller att reducera importen av icke önskvärda produkter. Men i de fall det inte förekommer någon inhemsk tillverkning av den importerade produkten utan denna i stället används såsom råvara vid tillverkning inom landet av andra produkter i konkurrens med import så innebär ju en tullbeläggning minskad konkurrenskraft för det svenska företaget. Ett exempel på detta återfinns enligt uppgift i 55 kap Bomull 55.05 Garn av bomull, ej i detaljhandelsuppläggningar Annat: 1 t. o. m. nr 89 engelsk numrering I förekommer f. n. ingen produktion av garn över nr 29. Genom nedan angivet förslag till ändring skulle svensk textilindustri få tillgång till avsevärt billigare råvara, något som skulle stärka konkurrensen mot lågprisimport. Därtill kommer, att tulltaxorna i och på detta område ytterligare skulle utjämnas. Vi påpekade detta i vår motion 1983/84:13, men då ville skatteutskottet (SkU 1983/84:10) inte vidta någon åtgärd utan föregående beredning. Vi låter det vara osagt om numret på vår motion föranlett att ingenting hänt, men faktum är att texten återkommer i oförändrat skick. Detta finner vi av ovan angivna skäl helt oacceptabelt, varför vi nu återkommer med vårt krav på en ändring. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att fastställer följande lydelse av tulltaxan (1977:975) i 2 över nr 89 avsnittet 55 kap. 55.05 Bomull: Annat: 1 t. o. m. nr 29 engelsk numrering 2 över nr 29 1 1984/85.
mot · G802228 · 1984-11-22 00:00:00 — m. fl. Beskattning av vissa utländska forskare (prop. 1984/85:76) Det är bra att regeringen nu presenterar förslag om särskilda beskattningsregler för de utländska forskare som är verksamma i . Propositionen är dock ett bevis på det svenska skattesystemets ofullkomlighet. Effekterna av det höga svenska skattetrycket blir bl. a. att forskningsutbytet med omvärlden hindras. I stället för att angripa roten till problemet föreslår regeringen extraordinära lösningar för en viss grupp. Vad svenska medborgare tvingas finna sig i vårt höga skattetryck det måste utländska forskare befrias från för att över huvud taget vilja arbeta i . Ett ytterligare exempel på skattesystemets ofullkomlighet finns i de särlösningar som föreslagits i en lagrådsremiss om beskattningen av kulturarbetare. Vi befarar att successivt allt fler grupper kommer att kräva särskilda skatteregler om nuvarande inriktning hos skattepolitiken består. Detta skulle vara mycket olyckligt. Vår uppfattning är att skattesystemet bör innehålla så få särregler som möjligt. Detta blir emellertid inte möjligt förrän väsentliga förändringar skett i inkomstbeskattningen för alla. Vi har tidigare i flera sammanhang utvecklat vår syn på vilka förändringar som är mest angelägna. När sådana väl har genomförts är det emellertid vår uppfattning att de nu föreslagna särskilda reglerna bör kunna undvaras. Propositionen avser endast att införa särskilda beskattningsregler för utländska forskare. Detta är emellertid inte den enda kategori av utlänningar verksamma i för vilka det finns skäl att införa särskilt förmånliga beskattningsregler. Samma krav har ställts av svenska företag vilka engagerar utländska konsulter. Dessa, vilka i likhet med forskarna endast arbetar i , drabbas av svenska skatter utan att i allmänhet kunna tillgodogöra sig den offentliga servicen. De regler som införs för utländska forskare bör därför också gälla utländska konsulter och motsvarande vilka arbetar vid svenska företag. Regeringen bör återkomma med förslag till sådana regler. 1 propositionen föreslås att den forskarskattenämnd som skall inrättas skall bestå av bl. a. en ledamot och suppleant vilka nomineras av medicinska forskningsrådet och naturvetenskapliga forskningsrådet i förening. Utan att för övrigt ändra den föreslagna sammansättningen av nämnden anser vi att ovan nämnda forskningsråd vardera skall nominera en ledamot med suppleant. Nämnden bör därför utökas med ytterligare en plats. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi anfört angående särskilda regler för beskattning av utländska konsulter och motsvarande verksamma vid svenska företag, 2. att beslutar att den föreslagna forskarskattenämnden skall utvidgas med ytterligare en ledamot och suppleant för att möjliggöra för naturvetenskapliga och medicinska forskningsråden att nominera vardera en ledamot med suppleant, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi anfört om vikten av generella regler i skattesystemet och deras påverkan på utländska forskares m. fl. () ()
mot · G802232 · 1984-11-23 00:00:00 — m. fl. ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, m. m. 1984/85:82) Förslaget om att inrätta en rådgivande stöds av kommunisterna. som partiet drivit frågan om en bestämdare tillämpning av de svenska exportbestämmelserna på det här området har kravet på noggrannare prövning, större insyn och ökad öppenhet haft en framträdande plats. En rådgivande nämnd av det slag som föreslås i regeringens proposition uppfyller naturligtvis inte dessa villkor. Den är inte heller lika med det socialdemokratiska förslag om en lekmannanämnd, som lagts tidigare och som det hänvisas till i propositionen. Men det är ett steg i rätt riktning och kan, om nämnden får en bra organisation och ges meningsfyllda arbetsuppgifter, fylla en del av det tomrum kring besluten om krigsmaterielexport, som vpk och andra kritiserat. Det måste tyvärr konstateras att propositionens skrivningar om hur nämnden skall organiseras och verka inte lämnar mycket rum för sådana positiva förväntningar. Som det nu verkar vara tänkt kommer den rådgivande nämnden inte att bli mycket annat än en utväxt på utrikesnämnden. Därmed faller en av de viktigaste fördelarna med en särskild platt till marken. Det var ju nämligen just det otillfredsställande med dessa ärendens behandling i utrikesnämnden, som var ett bärande motiv för att tillskapa en speciell nämnd. Viktiga krigsmaterielexportärenden måste ju ändå alltid behandlas i utrikesnämnden, men de kan förberedas i den rådgivande nämnden. Smärre ärenden kan avgöras direkt och avlastar därmed utrikesnämnden dessa uppgifter. När det gäller sammansättningen av den rådgivande nämnden kan propositionen tydas så att vpk, som inte är representerat i utrikesnämnden, kommer att ställas utanför också den nya nämnden. Det är ytterligare en försämring av den ursprungliga tanken om ökad insyn och breddning av beslutsunderlaget. Med hänvisning till det anförda yrkas att med ändring av proposition 1984/85:82 uttalar att den föreslagna rådgivande nämnden skall innehålla representanter för samtliga riksdagspartier. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802234 · 1984-11-22 00:00:00 — m. fl. Ändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd av fastighetsskatten m. m. 1984/85:85) yrkade i motion 1984/85:63 avslag på regeringens proposition 1984/85:18 om införande av en statlig fastighetsskatt. Motiven för avslaget har utförligt angivits i motionen. I proposition 1984/85:85 presenterar nu regeringen en råd förslag, som är avsedda att kompensera fastighetsägare med lån som omfattas av räntebidragssystemet, ändringar i reglerna för upptrappning av den garanterade räntan , dispens från kravet på avsättning till konsolideringsfond samt ändringar i reglerna för inkomstprövning av de kommunala bostadstilläggen till folkpensionärer. Förslagen har framlagts eftersom regeringen måste söka stöd från vpk för att kunna genomdriva fastighetsskatten. På grund av att motsätter sig införandet av en statlig fastighetsskatt, går vi inte in på granskning av regeringens förslag i proposition 1984/85:85. Vi anser emellertid att propositionen är ett utmärkt exempel på hur krångligt bostadsfinansieringssystemet blir när man tvingas kompensera vissa grupper för att ha infört en alltför hög beskattning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att avslå regeringens förslag i proposition 1984/85:85, bilaga 1, 2. att beslutar att avslå regeringens förslag i proposition 1984/85:85, bilaga 2.. () () () () I 1984/85. Nr 234 -240
mot · G802236 · 1984-11-26 00:00:00 — Motion 1984/85:236 m. fl. Ändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd av fastighetsskatten m. m. 1984/85:85) I partimotion med anledning av regeringens proposition om införande av fastighetsskatt föreslog kommunisterna bl. a. att pensionärer med låg eller ingen ATP skall kompenseras för de ökade kostnader som fastighetsskatten medför. Regeringen har i proposition 1984/85:85 delvis tillgodosett detta krav, och även andra förslag från vpk har av regeringen tillgodosetts i enlighet med vad som tidigare överenskommits. I proposition 1984/85:85 har regeringen inte behandlat pensionärerna lika om fastighetsskatten drabbar ett egnahem eller om fastighetsskatten medför ökade kostnader för fritidshus. Vpk hävdade i tidigare diskussioner att pensionärer med låg eller ingen ATP skall kompenseras för fastighetsskatten. Därför återkommer vi nu med kravet att detta även skall gälla pensionärer som innehar fritidshus. Med den föreslagna fastighetsskatten drabbas dessa pensionärer på ett sätt som innebär att de kan tvingas att lämna sitt fritidshus därför att kostnaderna blir för höga. Vpk föreslår därför att värdet av fritidshus skall betraktas på samma sätt som vad gäller kommunalt bostadstillägg. Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext. Under hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att den i proposition 1984/85:85 föreslagna lagen om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg skall avse även fritidshus. (vpk) (vpk)
mot · G802237 · 1984-11-26 00:00:00 — Motion 1984/85:237 Ändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd av fastighetsskatten m. m. 1984/85:85) är motståndare till att fastighetsskatten införs. Vi avvisar därför självfallet de förslag till kompensation för vissa fastighetsägare som föreslås i proposition 1984/85:85. har utförligt redovisat sin kritik av den föreslagna fastighetsskatten i motion 1984/85:57. Vi har där bl. pekat på att bostadssektorns problem inte är att subventionerna är för små eller att reglerna är för enkla och lättöverskådliga. Förslagen i den nu aktuella propositionen innebär att subventionerna ökar och att reglerna blir ännu krångligare. Enligt mening krävs det åtgärder i motsatt riktning. Vi har tidigare också pekat på att det är en mycket ofullständig och till stor del felaktig analys som ligger bakom åsikten att de som har statliga räntesubventioner är särskilt missgynnade och därför i behov av kompensation. I propositionen om fastighetsskatten, 1984/85:18, har regeringen aviserat vissa av de följdförslag som återfinns i den nu aktuella propositionen. Av kända skäl innehåller den även förslag som inte tidigare aviserats. Vi anser att det är rimligt att ges möjlighet att vid samma tillfälle ta del av hela förslaget så att alla konsekvenser av förslaget kan överblickas. Med stöd av det ovan anförda yrkas 1. att beslutar att avslå regeringens förslag i proposition 1984/85:85, bilaga 1, 2. att beslutar att avslå regeringens förslag i proposition 1984/85:85, bilaga 2.
mot · G802239 · 1984-11-26 00:00:00 — Beredskapslagring av olja och kol m.m. (prop. 1984/85:53) I propositionen föreslås bl. a. att regeringen skall kunna ge dispens från skyldigheten att lagra olja och kol. Som regeln föreslås vara utformad i 24 § förslaget till lag om beredskapslagring av olja och kol möjliggör den enligt min uppfattning en mycket vidsträckt dispens till ett eller ett fåtal företag. Departementschefen anför t. ex. att regeln ger möjlighet att ta hänsyn till s. k. särskilda svårigheter som påstås kunna uppkomma för nya företag på marknaden. Enligt min uppfattning vore detta fel. Jag anser att det är viktigt att reglerna tolkas så att konkurrensneutraliteten bevaras mellan de olika på marknaden förekommande företagen. Det betyder att befrielse från lagringsskyldigheten bara bör ges i vissa mycket specifika och väl definierade situationer. Den föreslagna tolkningen av 24 § uppfyller enligt min mening inte dessa krav. För att uppfylla kravet på konkurrensneutralitet bör egentligen befrielse från lagringsskyldighet bara lämnas som en generell befrielse för samtliga lagringsskyldiga. Undantag från denna princip, dvs. befrielse för viss eller vissa lagringsskyldiga, bör bara kunna ges i s. k. force majeure-situationer. Jag anser därför att utskottet under behandlingen av propositionen måste ta avstånd från departementschefens tolkning av 24 § och i stället göra en sådan tolkning att konkurrensneutraliteten mellan de olika företagen upprätthålls. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om möjligheterna till dispensgivning enligt 24 § förslaget till lag om beredskapslagring av olja och kol.
mot · G802241 · 1984-11-27 00:00:00 — Motion 1984/85:241 östrand Beskattning vid anställdas förvärv av aktier i vissa fall, m. m. 1984/85:80) I propositionen föreslås bestämmelser som i vissa fall undantar anställdas förvärv av aktier i det bolag där de är anställda från beskattning som löneförmån, detta under förutsättning av att en anställds förvärv skett på samma villkor som gällt för allmänheten och att de anställdas aktieförvärv tillsammans med förvärv som görs av aktieägare i bolaget inte avser av det beslutade antalet utbjudna aktier. Undantagsregeln skall dock inte gälla för anställda som köpt aktier för mer än . Man kan starkt ifrågasätta varför dessa begränsningar skall gälla för anställda i företaget. har det skett många börsintroduktioner av företag där det varit mycket vanligt att de anställda fått erbjudande om att köpa aktier i samband med börsintroduktionen. Det har inte heller varit ovanligt att människor som bor i den kommun där företaget ligger eller inom en viss region runt företaget också haft förtur till aktier. Ofta kan man också läsa i de prospekt som distribueras i samband med en börsintroduktion att kunder i den bank som handhar introduktionen också haft förtur. Det är alltå inte bara de anställda som har förtur, utan det gäller också många andra grupper. Detta finns det många uppmärksammade exempel på. Skatt på det s. k. förmånsvärdet trots de begränsningar som föreslås innebär ändå att anställda som får företräde vid aktieteckning diskrimineras i förhållande till andra som också fått samma förmån. Denna diskriminering är inte bara orättvis utan den är helt onödig. Förmånsvärdet blir ju om det står sig beskattat när aktierna avyttras. Grundprincipen om att vinster inte skall beskattas förrän de verkligen föreligger och realiserats måste fortfarande gälla. Om kurserna efter en första uppgång faller så att aktierna endast kan realiseras till inköpspriset och i vissa fall därunder kommer de anställda att beskattas för en helt fiktiv inkomst. OTC-bolaget är ett exempel på detta. Slutsatsen blir att anställdas aktieförvärv generellt skall undantas från förmånsbeskattning och beskattas enligt gällande regler när aktierna realiseras. Vederbörande utskott förutsätts göra erforderliga justeringar i det i propositionen intagna förslaget till lagtext. 1 1984/85. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att anställdas aktieförvärv generellt undantas från förmånsbeskattning och beskattas enligt gällande regler när aktierna realiseras.
mot · G802246 · 1984-11-28 00:00:00 — m. fl. Slopad taxering av juridiska personer (prop. 1984/85:70) beslöt att slopa den kommunala beskattningen av juridiska personer. ställde sig i huvudsak bakom detta principbeslut. beslöt att kompensation skulle utgå till kommunerna enligt ett visst system. ansåg för sin del att någon generell kompensation inte borde utgå eftersom huvudsyftet med omläggningen ökad ekonomisk utjämning mellan kommunerna i så fall skulle förfelas. I vissa undantagsfall medgavs dock att en indragning av den kommunala beskattningen skulle slå orimligt hårt. Detta motverkades delvis av vårt förslag om bibehållen garantibeskattning av fastigheter som ägs av juridiska personer. I övrigt ansåg vi att sådana problem i enskilda fall fick lösas inom ramen för det förhöjda extra skatteutjämningsbidraget. Den nu aktuella propositionen (1984/85:70) behandlar de tekniska frågorna i samband med skatteomläggningen. Vi delar i enlighet med vårt ställningstagande huvudlinjerna i propositionen men har vissa erinringar vad gäller garantibeskattningen, skattebefrielsen för stat och kommuner samt skattesatsen för kyrkor, ideella föreningar och akademier m. fl. För taxerad fastighet erlägger ägaren skatt på ett intäktsbelopp av på taxeringsvärdet. I kommuner där det finns stora industrianläggningar är denna garantiskatt av betydande storlek. Kommunerna har ofta måst göra stora åtaganden för samhällsutbyggnaden i samband med industrilokaliseringar och därför är det enligt vår mening motiverat att det finns en inkomst för denna typ av etableringar. Vi anser därför att den kommunala garantibeskattningen av fastigheter ägda av juridiska personer bör bibehållas. Garantibeloppet blir en avdragsgill kostnad vid beräkning av statlig beskattningsbar inkomst. Regeringens förslag att staten och kommunerna helt skall skattebefrias kommer att innebära en konkurrensnackdel för privat näringsverksamhet. Vi anser därför att den begränsade beskattningsskyldighet som f. n. gäller för staten och kommunerna bör bibehållas, fast nu inom ramen för den statliga inkomstskatten. Skattesatsen bör vara . I propositionen föreslås att de juridiska personer som omnämns i kommunalskattelagen 53 § 1 mom. 1 st. d och e, dvs. akademier, kyrkor, ideella föreningar m. fl. bör åsättas en statlig skatt . beskattas dessa endast kommunalt. Departementschefen motiverar den föreslagna statliga skattesatsen bl. a. med slopandet av garantibeskattningen. av vad vi ovan anfört om bibehållande av garantibeskattningen, anser vi att skattesatsen för dessa juridiska personer bör sättas till , dvs. motsvarande vad som i genomsnitt gäller för den kommunala beskattningen. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställer vi 1. att beslutar att den kommunala garantibeskattningen bibehålls för fastigheter som ägs av juridiska personer, 2. att beslutar att den begränsade beskattningsskyldighet som f. n. gäller för staten och kommunerna bör bibehållas fast nu inom ramen för den statliga inkomstskatten och med skattesatsen , 3. att beslutar att den statliga skattesatsen för sådana juridiska personer som omnämns i kommunalskattelagen 53 § 1 mom. 1 st. d) och e) skall vara . () () () () ()
mot · G802249 · 1984-11-16 00:00:00 — Motion 1984/85:249 Förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78) beslutade om nya regler för de studerandes sjukförsäkringsskydd. Huvudprincipen är att de studerande skall behålla sitt studiestöd vid sjukdom. De nya reglerna gäller från . I samband med arbetet med tillämpningsföreskrifter har uppmärksammats vissa problem med bestämmelserna för dem som studerar än . Där kolliderar nämligen huvudprincipen med andra principer inom den allmänna försäkringen, nämligen att man har rätt att kvarstå i sin sjukpenningklass . Detta har lett till att studerandegrupperna behandlas olika. Beträffande studerande med studiemedel utgår t. ex. både studiestöd och sjukpenning vid sjukdom, medan studerande med vuxenstudiestöd enbart får den ena förmånen. Man planerar nu en förändring av administrationen av vuxenstudiestödet, och det är i detta sammanhang önskvärt med en frikoppling mellan sjukpenning och studiestöd. Detta får i och för sig dock inte vara en huvudfråga. Det viktigaste är att man gör sådana förändringar i reglerna att den nu uppkomna situationen med olika behandling av olika studerandegrupper upphör. Avsikten med beslut var ju att få ett enhetligt och mera rättvist stöd vid sjukdom under studietid. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om rättvisare regler för stödet till studerande vid sjukdom.
mot · G802251 · 1984-11-27 00:00:00 — Förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78) 1 den nuvarande lagen om allmän försäkring föreskrivs att bestämmelser i 3 kap. 17 § även skall gälla föräldrapenning. I det åberopade lagrummet sägs att sjukpenning må indragas eller nedsättas om försäkrad under sjukdom ändrar vistelseort utan att underrätta den allmänna . Denna regel om påföljd vid ändrad vistelseort används enligt uppgift mycket sparsamt vid såväl sjukpenning som föräldrapenning. Enligt uppgifter i pressen har dock enskilda personer råkat ut för neddragning av föräldrapenning på grund av strikt tillämpning av nämnda regel. Även om information utgår om regeln kan det vara svårt att inse att samma regel gäller vid föräldrapenning som vid sjukpenning, då flertalet inte räknar föräldraledigheten som en sjukdom. 1 proposition 1984/85:78 finns samma regel kvar, alltså vad som föreskrivs för sjukpenning gäller även i fråga om havandeskapspenning. Statsrådet framhåller dock allmänt "att det är angeläget att regelsystemet inom den allmänna försäkringen ges en klarare och enklare utformning. Föräldrarna måste i förväg kunna bedöma om de kan ha rätt till ersättning i en uppkommen situation. Jag anser att denna skrivning har tillämpning när det gäller föräldrapenning och kortare vistelsetid utanför hemkommunen. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enklare regler för utbetalande av föräldrapenning vid vistelse på annan ort. 1 * 1984/85. Nr 248 - 257
mot · G802255 · 1984-11-29 00:00:00 — och förste vice talman inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78) 1 proposition 1984/85:78 föreslås att per barn och år införs inom den tillfälliga föräldrapenningen för barn som fyllt men inte tolv. Dagarna uppges i första hand avsedda för inskolning och besök i förskola, fritidshem och skola. Detta skulle innebära att en förälder med tre barn fick rätt , så länge barnen är . Med hänsyn till nödvändigheten att begränsa ledighetslagstiftningen och eftersom större behov inte torde föreligga, anser vi att rättigheten bör begränsas till barn . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att rätten till ledighet för inskolning och besök i förskola etc begränsas till barn . () ()