ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022149 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2149-2159 och generaldispens på skatteområdet Vilken är en stats viktigaste uppgift: att se till att den enskilda människan gör rätt för sig i förhållande till staten - eller att staten gör rätt i sitt förhållande till den enskilde? I en rättsstat är naturligtvis det senare av allt överskuggande betydelse. Rättsstatens uppgift är att skydda sina medborgare mot yttre faror, mot sig själv och sina myndigheter och att skydda medborgarna mot övergrepp från andra medborgare. Svenska folket är antagligen ett av världens tåligaste och undergivnaste i förhållande till sina makthavare. Men det har funnits gränser. När förbjöd smålänningarna att sälja oxar till danskarna och dessutom tog ifrån dem deras kyrkklockor - då gjorde de uppror. I modern tid, då världens högsta skattetryck gjort vanliga människors, i synnerhet familjeförsörjares, situation desperat, sviktar lokaliteten mot överheten. Ett sådant skattesystem blir ur etisk-moralisk synpunkt kontraproduktivt; när allmänna begrepp om vad som är rimligt alltmer skiljer sig från överhetens påbud sviktar laglydnaden. Om överheten går vidare på sin väg att möta detta problem med konfrontation, riktad mot medborgarna - genom generalklausuler och bevissäkringar, avlyssning och hemfridsbrott - då kommer lojaliteten ytterligare att urholkas, och detta kommer att sprida sig till andra områden. I ett rättssamhälle skall överheten vara skyldig att bevisa den enskildes skuld. Den enskilde tvingas nu ofta i stället bevisa sin oskuld. Om svenska folkets av ålder starka lojalitet mot och förtroende för samhället och överheten skall kunna återställas måste balansen mellan den enskildes rätt och statens rätt på skatteområdet återupprättas. Det finns en generalklausul på skatteområdet. Enligt denna kan enskilda medborgare ställas till svars för att de handlat inte mot gällande lag utan enbart för att de handlat på ett sätt som inte står i enlighet med lagstiftarens intentioner. Det måste då finnas en motvikt/möjligheter för den enskilde att frias om han genom en övernitisk tillämpning av regler på skatteområdet behandlas till sin nackdel på ett sätt som inte kan ha stått i överensstämmelse med en allsmäktig och välvillig lagstiftares intentioner. Vi behöver bara tänka på den nittioåriga damen som beskattas för att hon bor hos sina barn med flera mänskligt sett orimliga fall. En generalklausul på skatteområdet bör alltså för balansens skull åtföljas av en generaldispens för samma lagområde. Domstol skall på begäran av 1 1983184. drabbad medborgare kunna häva upptaxeringar och avskriva åtal om den finner att åberopade lagrum inte tolkats i enlighet med lagstiftarens intentioner. Den närmare utformningen av en sådan generaldispens bör prövas av regeringen. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till en generaldispens inom skattelagstiftningen.
mot · G7022150 · 1984-01-25 00:00:00 — Stationering vid av ett utsjöbevakningsfartyg Med anledning av motioner under tidigare riksmöten har positivt uttalat sig för stationering av Tv 172 vid . Genom beslut föreskrev regeringen att generaltullstyrelsen i samband med tillsättandet av tjänster för den första bemanningen av detta fartyg skulle eftersträva rekrytering av besättningsmedlemmar bosatta på eller som är villiga att tjänstgöra där. Vidare uppdrogs åt generaltullstyrelsen att, sedan tillsättning av tjänsterna skett, för regeringen redovisa bemanningssituationen och för förutsättningarna för en omstationering till . Denna redovisning skedde i en skrivelse . Genom beslut har regeringen lagt generaltullstyrelsens beslut till handlingarna och beslöt att i övrigt ingen åtgärd skulle vidtas med anledning av skrivelsen. Eftersom fartygets bevakningsområde till största delen är förlagt till området öster om torde det ur driftssynpunkt fördelaktigaste alternativet för fartygets stationering vara vid . Nuvarande stationering i innebär förbrukning av stora mängder drivmedel. Vid stationering på skulle också kunna nyttjas för bevakning inom avsett område, då gångtiden till stationeringshamnen skulle bli avsevärt kortare. En regionalpolitisk positiv effekt skulle också erhållas inom ett stödområde, där arbetslösheten är hög och nya arbetstillfällen är värdefulla. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att utsjöbevakningsfartyget stationeras vid .
mot · G7022151 · 1984-01-25 00:00:00 — Tredje vice talman och samt mag- och tarmsjukas merkostnader För vissa sjukdomsgrupper leder kosthållet till betydande merkostnader. Detta har, när det gäller diabetikerna, bevisats av samt i en undersökning som låtit göra vid . Kostnadsökningarna har beräknats till . Samma är förhållandet när det gäller mag- och tarmsjuka. Dessa måste äta fettreducerad kost och näringstillskott för att hålla sig friska. Fördyringen har beräknats till samma belopp som ovan angivits. I skattelagstiftningen finns möjligheter för ovannämnda sjukdomsgrupper att yrka avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom m. m.. De beloppsgränser som gäller för att komma i åtnjutande av detta extra avdrag i deklarationen är emellertid på en sådan nivå att knappast någon med heltidsarbete kan få göra detta avdrag. Därför föreslås, att i stället för att knyta avdraget till skatteförmågan och den taxerade inkomsten bör ett avdrag på slutskatten, s. k. skattereduktion, införas. Avdraget bör vara lika för alla med konstaterad diabetes samt tarm- och magsjukdom. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om skattereduktion för diabeteskost samt för tarm- och magsjukas merkostnad bör bli föremål för utredning. () ()
mot · G7022152 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Befrielse från arvsskatt för svenska Amnestyfonden m. m. I motion 1982/83 nr 1721 yrkade m. fl. att svenska sektion och svenska Amnestyfonden måtte befrias från arvsskatt genom en särskild lagstiftning om lex in casu (lag i det enskilda fallet). Som stöd härför åberopades att dessa organisationer har en allmännyttig ändamålsinriktning av utomordentligt kvalificerad karaktär och att de i hög grad är beroende av frivilliga ekonomiska bidrag. Vidare framhölls att några egentliga gränsdragningsproblem av beskaffenhet att utgöra hinder för en särbehandling i lagstiftningshänseende inte kunde anses föreligga med hänsyn till utformningen av Amnestys stadgar, som utgör en tillräcklig garanti mot missbruk i skattehänseende. framhöll i sitt yttrande 1982/83:34 (s. 11) över motionen att det i själva verket rådde bred enighet om att flertalet ideella organisationer, som befriats från gåvoskatt, även borde komma i åtnjutande av befrielse från arvsskatt. Utskottet hänvisade emellertid till de gränsdragningsproblem av i vissa fall komplicerad natur som skulle kunna uppkomma vid en prövning av skattskyldighetens omfattning och fann därför att det slutliga ställningstagandet borde anstå i avvaktan på stiftelseutredningens arbete. Då vi erfarit att stiftelseutredningen, som slutfört sitt arbete, inte inom överskådlig tid kan förväntas framlägga några konkreta förslag till nya skatteregler för de ideella organisationerna, anser vi att några sakliga eller formella hinder för ett direkt ställningstagande i den aktualiserade skattefrågan från sida inte längre föreligger. Vi förnyar sålunda den tidigare gjorda framställningen om en lex in casu, innefattande befrielse från arvsskatt för Amnestys båda organisationer i . som förflutit sedan senast behandlade denna skattefråga har behovet av ekonomiska bidrag ytterligare förstärkts. Vi finner det synnerligen beklagligt om ytterligare uppskov med skattefrågans lösning skulle leda till att Amnesty går miste om värdefulla ekonomiska bidrag för sin verksamhet. Den föreslagna lagen om skattebefrielse för Amnestys sektion och fond skulle med största sannolikhet medföra ökade intäkter mellan . under kommande budgetår för dessa sammanslutningar. Såsom framhållits i den tidigare motionen synes det eventuella skattebortfallet för det allmänna inte kunna bli av sådan storleksordning att det borde utgöra hinder för en lagstiftning av nu ifrågavarande innehåll. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att införa en lag om befrielse från arvsskatt för svenska sektion och för svenska Amnestyfonden. () ()
mot · G7022153 · 1984-01-25 00:00:00 — och av intäkter från kottplockning Den svenska skogen är en nationell tillgång som måste vårdas på ett sådant sätt att den framgent bevarar sitt värde. Ett viktigt led i detta är föryngringen. För att uppnå ett fullgott resultat är tillgången på frö av stor betydelse. Det svenska skogsbrukets årliga försörjning av frö till de svenska huvudträslagen sker medelst insamling av kott från fröplantager och i skogsbestånd samt en del genom import. Den erforderliga mängden är drygt , varav kommer från fröplantager, från insamling i skogsbestånd och genom import. Övergång till en ökad frösådd innebär dock att behovet av tallfrö från bestånd kan fördubblas till . Insamlingen av kott bör ske inom godkända frötäktsområden (föreskrifter 1983:278, 1982:8). Det har emellertid visat sig vara förenat med svårigheter att insamla tillräcklig mängd kott, framför allt i inland. Problemen har också ökat beroende på svårigheter att hitta kotten i sådana maskinavverkningar som ej särskilt anpassats till kottplockning. Insamlandet av kott i skogsbestånd är liksom bär- och svampplockning en bisyssla i glesbygden och skulle vid likställighet i skattehänseende få ökat intresse. Skattebefrielse på även detta område är av ringa betydelse för statskassan men ger naturliga möjligheter till arbete och inkomster i glesbygden. En sådan åtgärd vore långt bättre än att ge bidrag av allehanda slag för att på konstlad väg skapa arbete och inkomster i dessa trakter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för att åstadkomma skatteregler som jämställer kottplockning med bäroch svampplockning i skattehänseende. () ()
mot · G7022154 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2154 Utjämning av vinster och förluster vid fastighetsförvaltning Modern fastighetsförvaltning ställer stora krav på kunnande och effektivitet, och den bedrivs därför ofta i stora enheter över kommungränser. För ett förvaltande fastighetsbolag som förvaltar fastigheter över kommungränserna uppstår problem, bl. a. vid försäljning. En förlust vid försäljning i en kommun kan ej avräknas mot vinst i annan kommun vid beskattningen. Detta ger dålig likviditet och svårigheter att sköta förvaltningen rationellt. Även vid reparationer av fastigheter som ligger i annan kommun än bolaget kan problem uppstå. En översyn av reglerna är därför nödvändig i syfte att möjliggöra en utjämning av vinst och förlust över kommungränserna vid fastighetsförvaltning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för avdrag för underskott som uppstått i en kommun mot överskott i annan kommun i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G7022155 · 1984-01-23 00:00:00 — och Kapitalbeskattningen av familjeföretag För att komina till rätta med de negativa återverkningarna på familjeföretagen som kapitalbeskattningen innebär infördes under 1970talet provisoriska lättnader i fråga om beskattningen av arbetande kapital som nedlagts i rörelse och jordbruk. De nuvarande reglerna för kapitalbeskattning tillkom för att snabbt lösa akuta problem och innebär ingen fullständig lösning av familjeföretagens kapitalskatteproblem. a. genom den kvarvarande kopplingen mellan den progressiva inkomstskatten och den progressiva kapitalbeskattningen utgör kapitalskatterna alltjämt en orimlig merbelastning för många familjeföretag. Den naturliga lösningen är att i företaget arbetande kapital, som är bundet i fastigheter, maskiner och inventarier, helt undantas från kapitalbeskattning. Vi föreslår därför sådana ändringar i kapitalbeskattningen för familjeföretagen att i företaget arbetande kapital helt undantas från kapitalbeskattning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om ändring av reglerna för kapitalbeskattningen av familjeföretag i syfte att i företag arbetande kapital helt undantas från beskattning.
mot · G7022156 · 1984-01-25 00:00:00 — Psoriasis är en hudsjukdom som är obotlig. Den är ärftlig, och anlagen kan finnas i flera generationer utan att utlösas. Vanligen drabbas den psoriasissjuke första gången i tonåren, men den utlösande faktorn, som i de flesta fallen är en infektion eller en chock, kan inträffa vid vilken ålder som helst. Psoriasis ger som följdsjukdom i vissa fall ledbesvär, vilka kan bli mycket besvärande. Rörelseförmågan minskas och ställer krav på ökad transporthjälp. Psoriasis behandlas på olika sätt. Salvor och preparat stryks direkt på huden och ljusbestrålning i vissa fall kombinerad med tablettmedicinering är några av de vanligaste behandlingsformerna. Klimatologisk behandling med vistelse utomlands i sol med salta bad är betydelsefull. Psoriasis är relativt kostsam för den sjuke. Resor till och från behandlingsanläggningarna, inköp av egen ljusanläggning är några exempel på direkta kostnader. Något som ger ökade kostnader jämfört med friska människor är att sänglinne och kläder påverkas av de preparat som används och som därför slits ned genom täta tvättningar, ytterligare kan nämnas att den klimatologiska behandlingen i stor utsträckning måste bekostas av den psoriasissjuke, då sjukvårdshuvudmännen i ökande utsträckning drar in på utomlandsvården. En psoriatiker har en genomsnittlig årskostnad på grund av sin sjukdom på ca . Att ha psoriasis innebär alltså inte bara psykiskt och fysiskt lidande utan dessutom ekonomiskt. Är psoriatikern dessutom gift eller sambo drabbas som bekant även denna person då beskattning sker. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande psoriatikers levnadsomkostnader, 2. att beslutar att avdrag medges i självdeklarationen för psoriatikers faktiska merkostnader, 3. att hos regeringen anhåller om förslag till ändring i skattelagstiftningen så att avdragsrätten för gifta skattskyldiga för ökade levnadsomkostnader på grund av psoriasis görs individuell.
mot · G7022157 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Befrielse från moms för viss turistbroschyrer Regionala turistorgan och kommunala turistbyråer gör ökade satsningar på att få fler utländska turister till vårt land. En stor del av marknadsföringen består i att presentera olika turistattraktioner i en mångfald av broschyrer. Alltför ofta anlitas tryckerier utomlands beroende på att dessa kan erbjuda lägre priser. Den största delen av och ibland hela prisskillnaden utgörs av den svenska mervärdeskatten. kan det konstateras att det finns ett lågt kapacitetsutnyttjande i svenska tryckerier med undersysselsättning som följd. Förmedling av stugor och olika paketarrangemang är inte mervärdeskattepliktigt, och således kan inte erlagd skatt återfås i redovisningen till staten. För att stärka sysselsättningen i svenska tryckerier bör turistbroschyrer utgivna på främmande språk som är avsedda för spridning i utlandet befrias från mervärdeskatt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att turistbroschyrer som utges på främmande språk och som är avsedda för spridning utomlands skall vara befriade från mervärdeskatt. () ()
mot · G7022158 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2158 Den skattefria försäljningen av parfym och kosmetika kan resande inköpa obeskattad parfym och kosmetika på korta flyglinjer inom men däremot inte på motsvarande korta färjelinjer. 36 miljoner turister transporteras med färjerederier till och från . De har ringa förståelse för att parfym och kosmetika inte får ilandföras i , medan så är möjligt om man i stället hade valt att flyga hit. En alltmer ökande turistström har valt att besöka vårt land, lockade av resebyråernas frestande reklambroschyrer med att är fantastiskt!. Skall dessa restriktioner finnas, med skillnad i vad gäller försäljning på vatten och i luften av samma varor, har de all anledning att hålla med om att verkligen är fantastiskt!. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhetliga regler vid försäljning av parfym och kosmetika till färje- och flygpassagerare.
mot · G7022160 · 1984-01-25 00:00:00 — Utbredningen av snabbvinsatserna bryter mot flera av de grundläggande principerna för samhällets alkoholpolitik: - Alkoholhanteringen skall ske utan privat vinstintresse. - Ungdomsåren skall hållas fria från alkohol. - Priset på alkoholen skall kunna regleras genom statsmakternas beslut. - Alkohol skall inte vara lättillgänglig. Vid sidan av den normala alkoholhanteringen via Systembolaget har en stor privat marknad byggts upp. Vinsatserna exponeras mycket lättillgängligt i såväl mindre butiker som stormarknader. Dessutom förekommer en stor postordermarknad. Ålderskontrollen är obefintlig. Ett direkt privat vinstintresse är pådrivande, och det sker en aggressiv annonsering i t. ex. vecko- och kvällspress. I sådana annonser lockas med Komplett 'vinfabrik, professionell vinberdning, fina tips m. m. Dessutom erbjuds gratis porto på beställningskupongen och upplysning om att ordertelefonen har öppet dygnet runt. Ingen lördagsstängning här inte! Hela denna hantering sker utan att samhället får in de skatteintäkter som skulle ha lagts på vin sålt via Systembolaget. Myndigheternas kontroll av hanteringen är mycket bristfällig. genomförda undersökningar, som gjorts över hela landet i breda ungdomsgrupper, visar på att användandet i dessa grupper är mycket utbrett. Att på detta sätt skaffa alkoholdrycker går egentligen stick i stäv med samhällets strävanden att sänka alkoholkonsumtionen och att all alkoholförsäljning, utom öl klass II skall ske via Systembolaget. Åtgärder måste vidtas för att hejda denna utveckling. Det har hävdats att det är lagstiftningsmässigt komplicerat att beskatta snabbvinsatserna. De kommer inte in under alkohollagstiftningen, eftersom de vid försäljningstillfället inte innehåller alkohol. Det torde dock vara fullt möjligt att genom speciella regler beskatta snabbvinsatserna på ett sådant sätt att det därigenom framställda vinet belastas med motsvarande skatt som vanligt vin. Den stora omfattningen av snabbvinsanvändandet motiverar ett snabbt ingripande. bör därför hemställa till regeringen att återkomma med t. ex. förslag till lagstiftning i syfte att inordna snabbvinsatserna och de produkter som erhålls genom utnyttjandet av dessa i en beskattning som motsvarar alkohollagstiftningens beskattningsregler. Den enklaste åtgärden är dock att förbjuda dem helt. 1 1983/84. Det är viktigt att alkoholpolitiken utformas och tillämpas med konsekvens och fasthet. Att tillåta snabbvinstillverkning är att åsidosätta Systembolagets roll, kringgå beskattningsreglerna och nonchalera kravet på inköpsålder. Med det anförda vill vi föreslå att beslutar att hos regeringen begära förslag om åtgärder mot de s. k. snabbvinsatserna som innebär att alkohollagstiftningen inte kan kringgås.
mot · G7022165 · 1984-01-25 00:00:00 — Rätten till avdrag vid inkomstbeskattningen för bilresa till och från arbetet Avdrag för resa till och från arbetet med bil medges då tidsvinsten jämfört med resa med allmänna kommunikationsmedel uppgår . Beräkningen av tidsvinst sker med utgångspunkt i den sammanlagda tidsvinsten för fram och återresa mellan bostad och arbetsplats. I praxis medräknas därvid inte den tid det tar att lämna och hämta barn på daghem. För föräldrar som i samband med sin resa till arbetet måste lämna resp. hämta barn på daghem eller i annan form av barnomsorg bör det vara den totala restiden som jämförs. Möjligheten att ha annan barnomsorg än i hemmet är i många fall nödvändig för att man skall kunna förvärvsarbeta. Daghem eller motsvarande ligger ofta så att man vid resa med kollektiva kommunikationsmedel måste göra flera byten med avsevärd tidsåtgång. Av dessa och andra praktiska skäl kan det vara nödvändigt att använda bil. Reglerna för tidsvinstberäkning bör därför ändras så att den tid det tar att lämna och hämta barn på daghem eller annan barnomsorgsform medräknas vid tidsvinstberäkningen. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att ändra reglerna för tidsvinstberäkning avseende avdrag för resa till och från arbete enligt vad som anförs i motionen.
mot · G7022166 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2166-2171 Alkoholpolitiken har som målsättning att minska den totala alkoholkonsumtionen och att åstadkomma en övergång från konsumtion av starkare till svagare alkoholdrycker. Den utformning vinbeskattningen har gynnar inte en sådan konsumtionsförändring. Beskattningen av lättvin sker genom en relativt låg grundavgift och en högre procentavgift samt mervärdebeskattning. Detta system innebär att varje prisökning på inköpssidan leder till stora påslag på konsumentpriset. Därigenom blir priset på lättviner som kvalitetsmässigt ligger strax över de allra billigaste väsentligt dyrare än dessa. Denna utveckling leder till att det blir ekonomiskt svårt för många konsumenter att välja bland olika kvaliteter. Åtgärder som leder till att fler kvalitetsviner blir tillgängliga för fler konsumenter skulle öka intresset för att konsumera vin som alternativ till starkare alkoholdrycker. beslöt , mot den ovan redovisade bakgrunden, att av regeringen begära en förändring av beskattningen av lättviner så att procentavgiften minskades upp till en prisnivå av ca . I en proposition till anförde finansministern att en sådan förändring var tekniskt komplicerad och att att han inte avsåg komma med ett förslag i enlighet med riksdagsbeslutet. Kvar står emellertid de problem med utformningen av lättvinsbeskattningen som vi redovisat ovan. Det finns självfallet tillfredsställande tekniska lösningar på dessa. Mot denna bakgrund hemställs att begär att regeringen utarbetar ett förslag till vinbeskattning i enlighet med beslut och att detta föreläggs innevarande år. BO () ()
mot · G7022167 · 1984-01-25 00:00:00 — Rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen för reparationer på schablontaxerade villor Från centerhåll har framförts förslag om införandet av avdragsrätt för reparationer även på schablontaxerade fastigheter. I skatteutskottets betänkande 1978/79:61 som var föranlett av motioner från bl. a. () och () begärdes en utredning om möjligheterna att genom ändrade regler för villabeskattningen uppnå förbättringar av inkomstredovisningen och underlaget härför. I motion 1981/82:861 av () och () begärdes en utredning av det motstående intressets princip. Förslaget innebar att det borde undersökas om inte skattekontrollen skulle kunna förbättras genom att privatpersoner i ökad utsträckning medgavs avdrag vid beskattningen för vissa utgifter, t. ex. i fråga om villor, och därigenom får ett direkt intresse av att redovisa inköp av material och utgivna arbetslöner. Utskottet hänvisade i sitt betänkande 1982/83:5 till sitt tidigare beslut och fann inte skäl att förorda någon förnyad framställning från . Självfallet är denna fråga av sådan karaktär att det erfordras ett omfattande underlag för att beslut i skall kunna fattas. En omläggning skulle få konsekvenser för hela bostadsbeskattningen och måste därför bedömas i ett större perspektiv. Vi anser att en sådan omläggning är mycket angelägen, inte minst i syfte att minska skatteundandragandet. Denna metod är långt mer effektiv än det nu införda åläggandet av uppgiftsskyldighet enligt den s. k. angiverilagen". har i sina direktiv fått till uppgift att se över denna fråga. Vi anser dock inte att den begäran som fattade beslut om 1979 har tillgodosetts. Vi anser därför att bör begära att regeringen ger kommittén tilläggsdirektiv så att det utredningsuppdrag som begärt fullföljs. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att den bostadspolitiska kommittén genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att utreda möjligheterna att genom ändrade regler för villabeskattningen uppnå förbättringar av inkomstredovisningen och underlaget härför. () ()