ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022361 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84. och i Offentlig insyn i innehav av utländska aktier Värdepapperscentralen, VPC, är det centrala serviceorganet för den förenklade aktiehantering som infördes i . Centralen ägs till hälften av staten och till hälften av fondkommissionärerna. Den nya lagstiftningen föranleddes av att det gamla aktiesystemet visat sig ha väsentliga nackdelar. Detta berodde bl. a. på att systemet byggde på hantering av dokument, exempelvis inlämning av utdelningskuponger och avstämpling av aktiebrev vid emissioner. Denna hantering hade vållat besvär för aktieägarna och fondkommissionärerna samt höga kostnader för bolagen. Den förenklade aktiehanteringen och inrättandet av en värdepapperscentral gjorde det möjligt att använda databehandling och rationalisera hanteringen av aktier, utdelningar och emissioner, vilket åstadkom betydande lättnader för aktieägarna och lägre kostnader för bolagen. VPC:s obligatoriska uppgifter är föreskrivna i lag (1970:596). Bland de uppgifter som VPC skall fullgöra och som är offentliga är att svara för utskrift av aktiebok och sammanställning av aktieägare med mer än 500 aktier. Detta gäller emellertid endast svenska aktier. Listor över depåbevis för utländska aktier är hemliga. När lagen om att innehav av svenska aktier blev offentligt 1970 var det ingen som förutsatte att på den svenska börsen skulle introduceras utländska aktier. finns det ett betydande antal utländska aktier på den svenska marknaden. Offentlighetsprincipen bör naturligtvis gälla såväl utländska som svenska aktier, och det finns inga skäl att skilja på insynen för aktier som är noterade på den svenska börsen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att utländska aktier på den svenska börsen skall omfattas av samma offentliga insyn som svenska aktier. i (fp) 1 1983/84. Nr 2361 - 2369
mot · G7022362 · 1984-01-25 00:00:00 — är jämte det mest försurningsdrabbade området i . saknar dessutom den kalkrika berggrund som till viss del mildrar försurningseffekterna i . Även om försurningen till stor del är en importprodukt från , så får det inte hindra att vi gör allt som är möjligt för att minska de halländska utsläppen. En möjlighet är att utnyttja en annan importvara från , nämligen naturgasen. Om den pågående planeringen drivs målmedvetet och med kraft så kan dansk naturgas levereras i södra . Utöver miljöaspekten som är den viktigaste finns motiv att satsa på denna utbyggnad för att öka byggarbetssysselsättningen. Inför valet kritiserade socialdemokraterna den borgerliga regeringen för låg byggverksamhet. De problemen har efter regeringsskiftet blir mycket värre. ger kritik inga nya jobb, men samarbete kring konstruktiva projekt kan göra det. Miljöfördelar och sysselsättningseffekter bör tillsammans vara övertygande skäl för att så snabbt som möjligt satsa på utbyggnad av Sydgasledningar till i första hand södra , där det finns så betydelsefulla kunder som och . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av naturgasnätet till .
mot · G7022364 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2364 Regeringen har i proposition 1983/84:10 framlagt sin syn på svensk havsresursverksamhet. Propositionen blir främst en redovisning för offentliga satsningar av begränsad omfattning och för statliga ansträngningar att samordna statens resursanvändning. Propositionen saknar offensiva inslag riktade mot en ökad marknadsnärvaro och verkliga ansträngningar att genom ett aktivt deltagande i offshore-industrins utbyggnad stödja framför allt svensk offshore-industri men även svensk petroleumindustri. Svensk är statens oljebolag och samlande organ för statens kommersiella engagemang inom oljesektorn. Verksamheten i bolaget har pågått . Svenska är genom sitt dotterbolag engagerat i oljeletningsverksamhet. Utifrån ideologiska grunder anser jag att skäl saknas för att staten på detta sätt engagerar sig i en viss näringsgren. Redan av dessa skäl anser jag att Svenska endera avvecklas eller också överlåts till privata intressenter. 1 anslutning till regeringens proposition 1983/84:10 Havsresursverksamheten kan emellertid en aktiv utveckling av Svenska i enlighet med följande mycket väl tänkas vara till nytta såväl för statens behov av ett aktivt engagemang i oljebranschen som för statens behov av samordning av landets resurser. Många svenska industrier har aktivt och framgångsrikt engagerat sig i offshore-verksamhet. Som exempel härpå kan nämnas , , Sahlén VBB, , , Johnsongruppen, OK, m. f. I dessa företag finns kompetens och engagemang för svensk industris fortsatta utveckling i offshore-verksamheten För att ge svensk offshore-industri tillgång till ett på marknaden aktivt oljebolag bör Svenska genomföra nyemissioner riktade till de svenska företag som är engagerade, kompetenta och verksamma i oljebranschen och offshore-verksamhet, för att därmed säkra tillgång till ökad kompetens och nära samverkan med svensk industri. Svenska skulle kunna bli svensk offshore-industris spjutspets mot den expansiva offshore-marknaden. Genom att naturgasverksamheten numera, genom försäljningen av aktierna i till , bortförs från Svensk skulle bolaget kunna koncentrera sin verksamhet mera till en aktiv roll i olja och offshore-industrin. I samband därmed bör distributionsbolaget helt överföras i privat ägo. genom att sammankalla tänkbara intressenter i den här föreslagna nyemissionen utröna svensk industris intresse av att på detta sätt i samverkan med staten utveckla ett aktivt svensk bolag. Med hänvisning till vad som här anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om utförsäljning av aktier i till svenska näringslivet.
mot · G7022365 · 1984-01-25 00:00:00 — och om brytning av torv Brytning av torv har ökat i vårt land. Skälen härtill är att torv tillmäts ett ökande värde i energisammanhang. Förutsättningarna för att bryta torv regleras i lag och ger samhället ett stort inflytande över torvbrytningen. Markägarnas ställning både som torvbrytare och som torvmarksägare har härvid kraftigt försämrats. a. förutsattes ingen särskild ersättning för torven då denna intogs i nu gällande lag om vissa mineralfyndigheter som en i kretsen av koncessionspliktiga ämnen. Ersättning erkändes bara för intrångsersättningar för eventuella vägar etc. och då i form av delexpropriation. Enligt vår mening bör skälig ersättning utgå när torv tas i anspråk, i synnerhet som torv alltid förekommer som översta jordlager och inte kan jämställas med mineralfyndigheter. I de fall naturvårdshänsyn bör beaktas finns enligt vår mening fullgoda möjligheter härtill inom naturvårdslagstiftningens ram. Den praxis och de eventuella anvisningar som tillkommit i anslutning till lagen om vissa mineralfyndigheter eller annan lagstiftning bör i konsekvens med att torven utgår ur lagen om mineralfyndighet ändras. Det ankommer på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att torv skall utgå ur kretsen koncessionspliktiga ämnen i lagen om vissa mineralfyndigheter. () ()
mot · G7022366 · 1984-01-25 00:00:00 — och översyn av lagen om tillfällig handel Det Finns fler orsaker bakom lagstiftningen om tillfällig handel. Meningen med denna är bl. a. att den skall skydda konsumenterna genom att dels trygga de fasta försäljningsställenas existens, dels skapa trygghet vid köp. Den skall också skydda den fasta handeln mot otillbörlig konkurrens från näringsidkare som genom sin kringfarande handel kan sänka sina kostnader med tillfälliga lokaler och anlitande av billig arbetskraft etc. En tredje grupp som gavs trygghet vid inrättandet av lagen var de anställda inom handeln. Enligt den nu gällande lagstiftningen om tillfällig handel (SFS 1975:985 och SFS 1978:767) får sådan handel bedrivas efter särskilt tillstånd från i berört län. Tillstånd behövs dock inte för tillfällig handel med livsmedel, blommor, tryckta skrifter och arbeten med inhemsk slöjd. Detta innebär således att traditionell torghandel är undantagen tillståndsprövning. Vidare fordras inte heller tillstånd för auktionsförsäljning av lösören och för kringföringseller utomhushandel om denna ingår som ett underordnat led i en stadigvarande rörelse, där varorna säljs eller tillverkas. Vårt förslag i denna motion syftar inte heller till att ändra dessa förhållanden. Enligt lagen får tillstånd lämnas för handel med varor som tillhör konkursbon och för handel som ingår som ett underordnat led i en stadigvarande rörelse där varorna regelbundet framställs. För övrig tillfällig handel gäller att tillstånd får ges om denna har en väsentlig betydelse ur konsumentsynpunkt eller om särskilda skäl för att handeln skall bedrivas Finns. Trots att det från början var meningen att tillståndsgivningen vid tillfällig handel skulle vara mycket restriktiv så har tillämpningen av lagen efter hand mjukats upp. Vi Finnér detta oacceptabelt, speciellt som konkurrenssituationen inom handeln är mycket hård. En omedelbar översyn av lagstiftningen och tillämpningen av denna bör därför ske i syfte att åstadkomma en striktare tillståndsgivning. I sammanhanget vill vi också erinra om att , som handlägger tillståndsärendena, bara remitterar dessa till två instanser, till den berörda lokala konsumentnämnden eller motsvarande lokala organ för att få underlag för bedömning om handeln verkligen är av väsentlig betydelse ur konsumentsynpunkt och till polismyndigheten för att få personupplysning om näringsidkaren. Vi anser därför att också remiss- och besvärsreglerna bör ses över i syfte att tillerkänna berörda organisationer inom handeln, såsom t. ex. köpmannaföreningar och fackliga organisationer, yttranderätt. Vidare är det osäkert huruvida lagen om tillfällig handel reglerar den typ av handel, där en person för hyr en lokal för försäljningsändamål. Detta har blivit allt vanligare och det påverkar starkt den fasta handeln. Enligt vår uppfattning bör lagen också preciseras i detta avseende. Vi vill därför föreslå att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående översyn av lagen om tillfällig handel. () ()
mot · G7022369 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Kostnaderna för en slöjdkonsulent i Utvecklingsfonden och i startade Projekt . Projektet hade sin upprinnelse i 79, vari föreslogs att utvecklingsfonderna skulle ges särskilda medel att hjälpa slöjdarna med marknadsföringen. Målet var från början att stimulera sysselsättningen genom att förbättra slöjdarnas försäljningsmöjligheter. Det har efter hand konkretiserats så att minst 200 av de uppskattningsvis 2 000 slöjdarna i länet skall kunna få ett väsentligt bidrag till sin försörjning genom försäljning av slöjd. Efter direkt framställning av Projekt kunde en tvåårsanställning av en hårdslöjdskonsulent komma till stånd. har hälften av kostnaden nu och framöver, och har täckt den andra hälften under den försöksperiod som går ut Med den positiva erfarenhet som gjorts av denna försöksverksamhet är en permanentning av verksamheten helt befogad. Kostnaderna för hemslöjdskonsulenter skall i enlighet med regeringens proposition 1980/81:87 delas mellan och staten. skall svara för statens andel av lönekostnaderna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att industriverket inom ramen för tilldelade medel bör svara för halva lönekostnaden för en hårdslöjdskonsulent i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () ()
mot · G7022370 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2370-2375 Lokalisering till inland av kemisk industri Av vårt lands brytvärda torvtäkter finns ungefär en tredjedel i , främst i inlandet. torvtillgångar uppskattas till ca , i finns 6 miljoner. Arbetslösheten i inlandskommuner är de avgjort högsta i landet. Den svenska kemiska industrin var till stora delar kolbaserad . Därefter skedde en omställning på grund av låga oljepriser. Tillverkningen baseras numera praktiskt taget helt och hållet på petroleumråvara. Höjda oljepriser och osäker tillgång på petroleumråvara har gjort att de kolbaserade processerna på nytt har blivit aktuella. har det svenska företaget utvecklat den industriella användningen av plasmateknologi framför allt med inriktning på det metallurgiska området. Teknologin har stora fördelar beträffande småskalighet, energiverkningsgrad och miljövänlighet. Plasmateknologin har en mycket stor potential även utanför det metallurgiska området, framför allt genom att den ger helt nya möjligheter att effektivt producera en ren och energirik gas ur kolhaltiga bränslen som torv, biomassa och ångkök Plasmateknologin används nu för kolförgasning i järnsvampverk enligt den s. k. PLASMARED-processen. Anläggningen drivs med en blandning av ångkol och vatten. är världsledande när det gäller utveckling och användning av plasmateknologi för industriella tilllämpningar. I utvecklingsarbetet har ett flertal kolhaltiga bränslen provats, bl. a. olika kvaliteter av stenkol, träkol och olja. I praktiken kan man använda så gott som alla bränslen som innehåller grundämnet kol, med fördel exempelvis torv och biomassa. Vid kolförgasning med plasma tillförs energiråvaran i form av kol eller annat lämpligt bränsle och erforderlig reaktionsvärme i form av elektricitet via plasmageneratorer. Syntesgas framställd med hjälp av plasmateknologi är en utmärkt råvara för produktion av ammoniak för konstgödnings- och sprängmedelsindustrin. Plastindustrin kan ersätta dyrbar nafta vid tillverkning av olika plaster. Vidare kan metanol och syntetisk bensin produceras ur syntesgasen. Genom plasmateknologins relativa småskalighet och bränsleflexibilitet skapas här nya förutsättningar att lokalisera kemisk industri t. ex. till orter i inland, vilket med konventionell teknik skulle vara helt otänkbart. 1 1983/84. En produktion i inland av ammoniak baserad på torv skulle passa väl in i dagens försörjningssituation. Behovet av kväve för landets jordbruk är . Omräknat till ammoniak motsvarar detta . Produktionskapaciteten i är bara 50 000-60 000 ton. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för att en kemisk industri för exempelvis tillverkning av ammoniak lokaliseras till inland i enlighet med vad som anförts i motionen. ""ON (s)
mot · G7022371 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. I glesbygder finns naturliga resurser som kan och bör tas till vara på ett bättre sätt än f. n. Dessa resurser bör användas så att de kommer glesbygdens människor till godo, skapar livskraftiga samhällen med nya arbetstillfällen, service och en god miljö. Pågående rationaliseringar inom skogsbruk och träindustri hotar emellertid att fortsättningsvis skära ner antalet arbetstillfällen på ett för människor och kommuner katastrofalt sätt. De väldiga skogsarealerna i östra är inte på långt när rätt och riktigt utnyttjade. Skogsforskningsinsatser och utvecklingsarbete i vidareförädling är en absolut förutsättning för att undvika misshushållning såväl med mänsklig arbetskraft som med naturtillgången skog. Förädlingsvärdet inom norrbottnisk träindustri är betydligt lägre än riksgenomsnittet. En intressant naturresurs som länet är ensamt om är norrbottnisk senvuxen gran. I det s. k. tonträprojektet, som utarbetats i samarbete mellan facket och företagsledningen vid , påvisas hur kvartssågning av norrbottnisk gran ger högsta kvalitet av trä till bl. a. resonansbottnar för pianon, lock till fioler m. fl. Virket har testats vid tekniska högskolan. På den internationella marknaden finns stor efterfrågan, bl. a. har japanska företag i branschen visat sitt stora intresse och velat teckna långtidskontrakt. På den inhemska marknaden har STU därutöver uttryckt intresse för kvartssågning av norrbottniskt furutimmer till svensk möbelproduktion. har det varit svårt att få i gång detta projekt, varför det troligtvis behövs någon form av särskilda insatser för att starta produktionen. Arbetslösheten har rekordstor omfattning i östra , där den räknas i tvåsiffriga tal och är dubbelt så stor som länsgenomsnittet och fyra gånger högre än i riket. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen undersöker förutsättningarna för att i särskilda former ge erforderligt stöd till igångsättning av produktion av tonträ vid . () () 1* 1983/84.
mot · G7022372 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Intensifierad prospektering av krom i östra är rikt på mineraler. Framstående geologer ser goda utvecklingsmöjligheter att med intensifierad prospektering med ny inriktning och diversifiering skapa långsiktig produktion av viktiga industrimineraler. Importen av dessa uppgår nu till miljardbelopp. 1 östra och gränsbygden borde mera målinriktad prospektering initieras. Några egentliga mätningar har inte utförts i exempelvis , och kommuner. Där vore det nu angeläget att upprätta en allmän jordarts- och berggrundskarta. Det är utgångspunkten för mineralinventering. Intressanta fynd av block med krommineraliseringar har gjorts i Kukkula, , sedan finska geologer hävdat att den finska krommalmens moderkropp finns på svensk sida. En fyndighet av krommalm exploateras nämligen i norra utanför . Den svenska specialstålsindustrin förbrukar stora kvantiteter ferrokrom. Detta gäller särskilt de järnverk som tillverkar rostfritt stål, eftersom detta innehåller krom som det viktigaste legeringselementet. I förbrukas ca ferrokrom . En del av denna ferrokrom importeras. Huvuddelen införs dock som krommalm av de två ferrokromtillverkare som finns i landet. Ingen krombrytning förekommer i . Krom är en strategiskt viktig vara. av världens kända tillgångar finns i södra (och ). Av rent ekonomiska, beredskaps- samt försörjningsmässiga skäl enbart lagringskostnaderna uppgår till 30 miljoner vore det av värde med en inhemsk brytning. All nödvändig teknologi finns inom landet för vidareförädling av ferrokrom vid våra specialstålverk. För smältning av malm till ferrokrom har ett svenskt företag, , utvecklat PLASMACHROME-metoden, som möjliggör en mer ekonomisk ferrokromtillverkning än konventionella metoder. Ferrokromtillverkning är en relativt elenergiförbrukande verksamhet, vilket skulle göra produktionen av ferrokrom i anslutning till en kromfyndighet i östra naturlig. I , , och kommuner är arbetslösheten . Det är därför synnerligen angeläget att till denna glesoch gränsbygd tillföra nya sysselsättningsskapande projekt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder vidtas för en intensifierad prospektering av krom och andra mineraler i östra . () ()
mot · G7022377 · 1984-01-25 00:00:00 — Finansieringen av mindre företag inom detaljhandeln minskade den privata konsumtionen i . Ungefär hälften av den privata konsumtionen består av varor som tillhandahålls av svensk detaljhandel. Omsättningen i handeln minskade volymmässigt och svensk detaljhandel har sedan mitten eller slutet av haft en stagnerad försäljning. Helt dominerande i detaljhandeln är de små och medelstora företagen. Tillgången på riskkapital i dessa mindre företag är starkt begränsad kanske särskilt påtaglig inom detaljhandelssektorn. Service- och handelsföretagen har ingen möjlighet till finansiell hjälp från de regionala utvecklingsfonderna. I många detaljhandelsbranscher är det även svårt för de enskilda företagen att finansiera exempelvis en expansion eller nybyggnad utan beroendeskapande leverantörshjälp. Det är väsentligt inte minst ur konkurrenssynpunkt att de köpmän som så önskar kan agera självständigt och minska sitt beroende av leverantörer genom upplåning i ett fristående finansieringsinstitut. För detaljhandelsföretag finns detta institut i form av AB Handelskredit och dess systerinstitut. AB Handelskredits utlåningskapacitet skulle genom statliga kreditgarantier öka väsentligt. Flera statliga utredningar har i olika sammanhang föreslagit en sådan kreditgaranti nu senast utredningen angående de små och medelstora företagens finansiella situation (Kreativ finansiering, SOU 1983:59). I tidigare motioner i detta ärende har framförts att ytterligare utredningsarbete kring de små och medelstora detaljhandelsföretagens finansieringsmöjligheter är obehövliga. Detta äger fortfarande giltighet. Det är därför nu hög tid att förverkliga en statlig kreditgaranti för AB Handelskredit. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande statlig kreditgaranti till AB Handelskredit.
mot · G7022379 · 1984-01-25 00:00:00 — Ett järnsvampverk i malmfälten Efter många och långa utredningar skall nu ett järnsvampverk byggas i . Detta är det resultat som kommit fram av en idé som var planerad att förverkligas i . Enligt uppgift är dock planerna på ett järnsvampverk fortfarande under diskussion i olika sammanhang. De problem som närmare behöver utredas är den framtida avsättningen av produkten och hur den i processen alstrade gasen skall nyttiggöras. Gasen kan naturligtvis användas för uppvärmning också i malmfältsområdet men en intressant idé är också tanken att länka in gasanvändningen i fortsatta kemisk-tekniska processer med mineraler som bas. Med stöd av det anförda hemställs att i skrivelse till regeringen begär att frågan om förutsättningarna för ett järnsvampverk i malmfälten närmare utreds.
mot · G7022380 · 1984-01-25 00:00:00 — Medel till en hemslöjdskonsulenttjänst har vid ett flertal tillfällen framhållit hemslöjdens betydelse, bl. a. i årets partimotion om småföretagsfrågor. Den svenska hemslöjden har djupa rötter i vår historia och spelar en viktig roll för vår kulturtradition. 1 anslutning till vad som framhålls i småföretagsmotionen vill jag speciellt poängtera en fråga som är av särskilt stor betydelse. har i sin anslagsframställning /85 betonat vikten av att en spetskonsulent inrättas. Nämnden har beaktat möjligheter till omprioriteringar och föreslår att medel till en tjänst som spetskonsulent överförs från anslagsposten Övrig verksamhet till anslagsposten Konsulentverksamhet. Härigenom kan den betydelsefulla verksamheten som bedrivs på detta område säkerställas. Jag instämmer i nämndens förslag som innebär en omprioritering som kan bidra till att undvika negativa konsekvenser för bevarandet av det speciella slöjdområdet knyppling. I samband härmed vill jag framhålla nödvändigheten av att vaktslå om hemslöjden även i besparingstider. Denna konsulenttjänst kan bidra till att kunnandet bevaras och att slöjdens sysselsättningsmöjligheter garanteras. I enlighet med vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen gör omprioriteringar i enlighet med vad som i motionen anförts beträffande anslag av medel till en spetskonsulent. . ÅSLING (c)
mot · G7022383 · 1984-01-25 00:00:00 — Fördelningen av regionalpolitiska medel i Folkmängden i minskade med 1 250 personer ! svarar för den största procentuella folkminskningen (0,) bland samtliga län. 1 noteras folkminskning över hela linjen: 14 personer, 281, 185 och 124. Bakom de negativa siffrorna i ligger till betydande del den mycket ogynnsamma befolkningsstrukturen. På många håll i länet utgör pensionärerna av befolkningen! Genomsnittssiffran för hela landet ligger på . Det är bara de största centralorterna i länet som håller sig någorlunda kring riksgenomsnittet. t. ex. har ett pensionärsinslag på , 30,8, 29,3, Haverö 29,3 och också . Även arbetslösheten ligger över riksgenomsnittet. Den låg i över arbetslösheten i riket som helhet. Denna utveckling bör beaktas vid fördelningen av de regionalpolitiska medlen. Det regionalpolitiska stödet bör koncentreras till de värst utsatta regionerna. Den principen har ställt sig bakom. Mot bakgrund av den befolkningsutveckling som relaterats ovan, måste den principen betyda att i fortsättningen tilldelas en ökad andel av de regionalpolitiska resurserna. Det är angeläget att inte glesbygden i länet glöms bort. Med hjälp av glesbygdsstödet som förstärktes kraftigt under den förra regeringen måste möjligheterna att bo och verka i glesbygd bevaras. Det är ett framträdande intresse för hela länet att glesbygden inte avfolkas ytterligare. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av regionalpolitisk! stöd och glesbygdsmedel.