ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022171 · 1984-01-25 00:00:00 — Vid de senaste årens taxeringar har olika procentsatser gällt för vad som har kunnat avsättas till skogskonto. För gäller att högst av likvid för avverkningsrätter och högst av likvid för leveransvirke eller värde av skogsprodukter som använts i egen rörelse får avsättas till skogskonto. Dessutom kan, efter intyg från i länet, efter avverkning som skett med anledning av skador på skog och som omfattar en betydande del av förvärvskällan skog, 80 resp. av erhållen likvid avsättas till skogskonto. Stor enighet råder om angelägenheten av att genom ett ökat virkesutbud ge skogsindustrin möjlighet att helt utnyttja sin kapacitet, inte minst i nuvarande goda avsättningsläge. En åtgärd som skulle verka stimulerande på ett högt och jämnt virkesutbud vore att höja nu gällande procentsatser för vad som är möjligt att avsätta till skogskonton. Enligt vår mening är en återgång till vad som gäller vid 1981 och taxering välmotiverad, nämligen 80 resp. av erhållna likvider. bör gränsen för avsättning till skogskonto för likvider erhållna genom avverkning av skadad skog höjas till 100 resp. . Vidare bör skogsvårdsstyrelsernas möjligheter att tillstyrka den högre procentsatsen ökas i syfte att gynna en god skogsvård. Med hänvisning till det anförda hemställs 1.att beslutar att möjligheterna till avsättning till skogskonto fr. o. m. fastställs till högst av likvid för avverkningsrätter och till högst av likvid för leveransvirke och värde av skogsprodukter som använts i egen rörelse, 2. att beslutar att av likvid som erhållits för avverkning av skadad skog högst resp. får avsättas till skogskonto, 3. att beslutar att skogsvårdsstyrelserna får vidgade möjligheter att tillstyrka den högre procentsatsen för likvider erhållna på grund av att skadad skog avverkats. () ()
mot · G7022172 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 2172-2178 m. fl. Ökad rättssäkerhet inom skattelagstiftningen Ett allvarligt problem ur rättssäkerhetssynpunkt är bevissäkringslagen. Inom ramen för denna medges i realiteten husrannsakan utan att denna åtgärd underställs rättslig prövning av oberoende organ såsom annars är fallet vid husrannsakan. Den skatterättsliga bevissäkringen bör ske enligt regler som i huvudsak överensstämmer med annan bevissäkring. Därför bör beslut om bevissäkring i skattemål fattas av länsskatterätt. Ett intrång i en enskild individs bostad och genomgång av hans personliga handlingar är en så kraftig inskränkning i dennes integritet att ordentlig prövning krävs. infördes en särskild uppgiftsskyldighet för småhusägare och lägenhetsinnehavare, vilka i sina självdeklarationer skall lämna uppgift om företag, om hantverkare och andra uppdragsgivare av skilda slag som de har anlitat. Vidare skall dessa bostadsinnehavare kunna åläggas betalningsansvar för uppdragstagares skatteskulder i långt större utsträckning än vad som tidigare gällde. mildrades dessa bestämmelser i någon mån men som vi därvid påpekade (skatteutskottet /84:5, s. 20-21), kvarstår uppgiftsskyldigheten och därmed betalningsansvar i stort sett oförändrade. Vi menar att det inte är rimligt att ålägga enskilda människor arbetsgivaransvar i de fall som här avses. Vi begär nu liksom tidigare avdragsrätt för reparationskostnader för småhus. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag till sådan ändring av bevissäkringslagen, att den i högre grad än nu tillgodoser rättssäkerhetsintresset i skatteprocessen, 2. att beslutar att småhusägares och lägenhetsägares särskilda uppgiftsskyldigheter slopas, 3. att hos regeringen begär förslag om reparationsavdrag i enlighet med vad som anförts i motionen. () BO () () () () () ()
mot · G7022173 · 1984-01-25 00:00:00 — genomfördes en oacceptabel försämring av rättssäkerheten genom att den s. k. generalklausulen förändrades. När beslutade om att införa denna lag bestämde man att denna lagstiftning skulle vara tidsbegränsad och endast gälla t. o. m. När klausuen infördes krävdes uppfyllande av tre kriteria. För det första skall förfarandet, med hänsyn till det ekonomiska resultat som - bortsett från beskattningen - har uppnåtts genom förfarandet, framstå som en omväg i förhållande till det närmast till hands liggande förfarandet. För det andra skall förfarandet för den skattskyldige ha medfört en inte oväsentlig skatteförmån, och denna förmån skall kunna antas ha utgjort det avgörande skälet för valet av förfarande. För det tredje skall en taxering på grundval av förfarandet klart strida mot grunderna för den bestämmelse som kringgåtts eller för de bestämmelser som skulle tillämpas om det av den skattskyldige valda förfarandet lades till grund för taxeringen. Genom beslutet kom det förstnämnda kriteriet att . Som därvid redan påpekades (skatteutskottet /83:20, s. 19) får den nya utformningen absurda konsekvenser. Distinktionerna mellan skatteflykt och lagenlig skatteplanering är mycket oklara. Skattelagstiftningen får inte utformas på ett sådant sätt att de skattskyldiga inte har möjlighet att avgöra om deras handlande överensstämmer med lagstiftningen eller inte. Det är min övertygelse att det inte finns någon anledning att förlänga generalklausulen efter 1985. Däremot är det väsentligt att skärpningen av generalklausulen undanröjs. bör arbetet på skattelagstiftningens område koncentreras på att förenkla lagstiftningen så att det klart framgår vilka förfaranden som inte är tillåtna. Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med stöd av det anförda hemställer jag att beslutar att lagen mot skatteflykt skall förändras i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G7022174 · 1984-01-25 00:00:00 — och av bostadsförmån i jordbruk omarbetades anvisningarna för bostadsförmån i jordbruk med verkan fr. o. m. Eftersom det fanns invändelser mot dessa ställdes en interpellation samt en fråga till dåvarande ekonomi- och budgetministern. Vidare avlämnades vid allmänna motionstiden ett antal motioner i detta ämne. Dessa behandlades i av SkU . En del av den kritik som vissa motioner då innehöll avsåg att i flera fall mangårdsbyggnader på jordbruksfastigheter åsatts en större del av taxeringsvärdet för hela jordbruksfastigheten än vad som kan anses vara rimligt. I samband med motionsbehandlingen i detta ämne i utskottet meddelades att i cirkulär till taxeringsnämnderna taxering skulle förtydliga möjligheterna till jämkning och bl. a. informera taxeringsnämnderna om att ifrågavarande anvisningar har karaktär av rekommendationer och inte utgör bindande föreskrifter. slutar dock sin skrivelse med följande: Det ligger emellertid i sakens natur att det ur likformighetssynpunkt och ur rättvisesynpunkt är lämpligt att anvisningarna i möjligaste mån följs. Detta gör att vi icke kan vara till freds med behandlingen av den motion bl. a. vi avlämnade 1983 och som på ovannämnda sätt besvarades av SkU. Enligt vår mening är det angeläget att, inom ramen för nu gällande principer för fastighetstaxering och system med procentsatser inom vissa värdeskikt, göra justeringar som leder till rimliga boendekostnader för ägare av fastigheter taxerade som jordbruksfastighet. I direktiven till den nytillsatta bostadspolitiska utredningen bör enligt bostadsministern olika frågor om beskattningen av jordbrukets bostäder prövas på nytt. Det är enligt vår uppfattning angeläget att utredningen med förtur behandlar denna fråga. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts rörande värdering av bostadsförmåner av bostadshus på fastigheter som är taxerade som jordbruksfastighet, 2. att hos regeringen begär att den bostadspolitiska utredningen med förtur behandlar frågan om beskattningen av jordbrukets bostäder.
mot · G7022175 · 1984-01-25 00:00:00 — i är i behov av mera samlade och mer ändamålsenliga lokaler. Olika alternativ har prövats utan att frågan blivit löst. I och med att försvaret lämnat kasern har det aktualiserats att polisen här skulle få nya lokaler. Ett väl genomarbetat förslag till nytt polishus i denna byggnad finns och berörda parter på orten är ense om detta. Det är därför något förvånande att nu vill pröva frågan på nytt. En sådan prövning skulle medföra ytterligare avsevärd fördröjning innan ett nytt polishus kan förverkligas. Enligt vår mening är detta oacceptabelt. Alla är överens om att polisen är i behov av mera funktionella lokaler. Varje dröjsmål betyder ökade kostnader och inte minst häktessituationen spelar här en stor roll. skäl för uppskovet är inte bärande. Även om andra samhällsfunktioner utöver polisen skall inrymmas i är detta på intet sätt något hinder för att ombyggnaden av den del som avses för polishus kan sättas i gång. Till ovan redovisade skäl i själva sakfrågan kan läggas att är i stort behov av byggnadsarbeten. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna i länet är mycket stor och har kraftigt ökat . Enligt vad vi erfarit har högst upp på listan över lämpliga beredskapsobjekt. Det är således starka skäl som talar för att ombyggnaden med det snaraste bör komma i gång. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om snar start för ombyggnad av kasern till nytt polishus för polismyndigheten i . () ()
mot · G7022177 · 1984-01-25 00:00:00 — och av personer sorn dömts för våldtäkt m. m. Vid kriminalvårdsanstalten har utarbetats riktlinjer för en försöksverksamhet för att påverka intagna, som dömts för våldtäkt och kvinnomisshandel, till en förändrad och positiv kvinnosyn. Avsikten är att söka utveckla behandlingsformer för misshandlande män som är i fängelse och metoder för att nå och motivera dem för behandling. Det är viktigt att man inom kriminalvården ger behandling för män som utövat kvinnomisshandel eller våldtäkt. I fängelsemiljön kan finnas risk att dessa mäns egen aggressivitet förstärks och att de lämnar anstalten utan att ha lärt sig förstå och hantera sitt eget beteende. Kvinnomisshandlare och våldtäktsmän har också synnerligen dålig status bland de intagna och kan endast i undantagsfall vistas på gemensamhetsavdelning. De är i regel utlämnade åt sig själva. Därmed är risken stor att de efter anstaltstiden återfaller i samma typ av brottslighet. Försöksverksamheten vid kriminalvårdsanstalten skall enligt planerna innehålla såväl individualterapi som gruppsamtal. 1 gruppsamtalen skall, förutom de intagna, bl. a. representanter för kvinnohuset i delta. En psykolog med insikt i problematiken skall engageras som psykoterapeut och handledare . Vi anser det angeläget att denna försöksverksamhet kommer till stånd vid kriminalvårdsanstalten . De erfarenheter man kan få från verksamheten kan sedan överföras till andra kriminalvårdsanstalter. Kostnaderna för projektet, ca , kan täckas inom den ram av . som regeringen anslagit för försöksverksamhet inom området kvinnomisshandel. Dessa försöksprojekt skall, enligt vad som anförs i budgetpropositionen, avse såväl de misshandlade kvinnorna som de misshandlande männen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående medel till försöksverksamhet vid kriminalvårdsanstalten för att nå och påverka intagna, som dömts för våldtäkt och/eller kvinnomisshandel, till en förändrad och positiv kvinnosyn. () ()
mot · G7022180 · 1984-01-25 00:00:00 — Det är en medborgerlig skyldighet att ställa sig till domstolarnas förfogande som vittne. Att kunna åberopa vittnen är för de inblandade parterna en rättssäkerhetsfråga. Vittnesersättningen, högst . per dag, täcker i de flesta fall inte förlorad arbetsförtjänst. I det rättssamhälle som domstolarna företräder är det genant för ledamöterna att behöva schackra och pruta med de lojala medborgare som inställt sig som vittnen. Det kan medföra att ett vittne vid ett annat tillfälle föredrar att inte se för att slippa vittna. En mer realistisk ersättning skulle göra människor mer benägna att villigt fullgöra sin vittnesskyldighet och öka inte bara rättssäkerheten utan också vittnenas aktning för domstolen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar sig för att vittnesersättning i princip bör motsvara förlorad arbetsförtjänst.
mot · G7022181 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84: 2181 m. fl. Polisdistriktsindelningen i , m. m. Handens polisdistrikt omfattar kommunerna . Folkmängden i distriktet uppgick till 111841. Polisdistriktets centralvaktområde är beläget i Handen, kommun (59670 inv.). (20759 inv.) har ordnings- och kriminalenhet med totalt 18 polistjänster, varav 4 på kriminalenheten. I (31412 inv.) finns en arbetsgrupp jämte kvarterspolis. Totalt finns i 6 polistjänster. I polisdistriktet finns totalt 161 polistjänster. Av dessa var 10 vakanta . Handens polisdistrikt är det befolkningsmässigt näst största i . Endast polisdistrikt har fler invånare. Inom Handens polisdistrikt var 6558 vålds-, tillgrepps-, bedrägeri- och andra kriminalbrott i balansen inte utredda beroende på bristande resurser. Drygt 2500 av brotten var mer än . Inget annat polisdistrikt i hade en så besvärande situation. Om inte situationen inom Handens polisdistrikt skall bli ohållbar krävs omedelbara åtgärder. Ökade resurser bör tillföras distriktet. Detta bör kunna ske genom omdisponering av personal från andra distrikt. Det finns vidare skäl att en översyn av polisdistriktsindelningen i genomförs. Den kraftiga obalansen mellan länets distrikt aktualiserar en sådan översyn. Vidare krävs åtgärder för att underlätta arbetet inom distriktet. har behovet av ett nytt polishus varit stort. Inte minst antalet häktningsplatser är helt otillräckligt. Detta medför att häktade får transporteras till andra platser såväl inom som utom länet. Detta förhållande är oacceptabelt och måste avhjälpas. I prioriteringsplan för polishusbyggen (daterad ) anges att byggprogramarbete för polishuset pågår. Enligt vår mening är det nödvändigt att polishuset kan byggas utan ytterligare dröjsmål. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av polisdistriktsindelningen i , 2. att hos regeringen begär att ökade resurser tillförs Handens polisdistrikt, 3. att hos regeringen begär åtgärder så att byggnadsarbetena för nytt polishus i kan påbörjas . () () () () () ()
mot · G7022182 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Nämndemän i tingsrätt, länsrätt m.fl. instanser bör i fråga om arvoden jämställas med övriga förtroendevalda. I annat fall äventyras rekryteringen av nämndemän från vissa samhällsgrupper. Dagarvodet för nämndeman är f. n. Offentligt anställda har s. k. A-avdrag de dagar de tjänstgör såsom nämndemän. Privatanställda uppbär ingen lön från arbetsgivare de dagar de fullgör motsvarande uppdrag. Det här är förhållanden som drabbar bl. a. LO-anslutna grupper och innebär en inte representativ rekrytering av nämndemän, varför en översyn och höjning av dagarvoden är angelägen. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn och höjning av dagarvoden till nämndemän. () ()
mot · G7022183 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:2183 Hans Nyhage En ny kriminal vårdsanstalt i i togs i bruk 1851. Den är otidsenlig och mycket svårarbetad. Arbetsdriften, som är inrymd i bottenplanet, arbetar i lokaler som är trånga och olämpliga för den avsedda verksamheten. Några större utvecklingsåtgärder går inte att vidta. De intagnas sysselsättningsmöjligheter är därmed mycket begränsade, vilket är djupt otillfredsställande. Den teoretiska utbildningen är förlagd till en monteringsfärdig byggnad, som placerats på ena anstaltstomten, en åtgärd som är rent provisorium. Fritidsutrymmena är ytterst begränsade, vilket medför att motions- och träningsmöjligheter inomhus närmast helt saknas. Köksdelen är tämligen nyrenoverad men lokalerna är små. Anstaltens matsal används också för andra ändamål och är grovt nedsliten. Slutligen kan konstateras att lokalerna för det administrativa arbetet på anstalten är små och otidsenliga. Behovet av en ny lokalanstalt i är ofrånkomligen mycket stort. Frågan har också varit föremål för särskild utredning, där det föreslogs, att en ny anstalt skulle vara färdigställd . På grund av det kärva ekonomiska läget och omprioriteringar har den av utredningen föreslagna tidsplanen förskjutits och frågan senarelagts. Enligt min uppfattning är det emellertid angeläget att frågan om lokalanstalten i bringas till en lösning. Det kan inte vara försvarbart att genom kostnadskrävande reparationer åstadkomma ett tillfälligt uppskov av nybyggnationen. Denna bör komma till stånd. Det är därför nödvändigt att projekteringsarbetet igångsätts utan ytterligare fördröjning. Som underlag för detta projekteringsarbete bör ligga det utredningsmaterial beträffande kriminalvårdsanstalten som presenterade . Som ytterligare ett skäl för att förberedelsearbetet bör komma i gång kan åberopas den faktiska situationen på byggarbetsområdet. Det är viktigt med en beredskap på detta område i all synnerhet om situationen ytterligare skulle förvärras. Med anledning av vad jag ovan anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande projekteringsarbetet med en ny kriminalvårdsanstalt i . HANS NYHAGE (m)
mot · G7022184 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Skärpt påföljd för ocker De senaste årens ovilja från företagen att investera i maskiner och teknisk utveckling kan med all sannolikhet härledas till att man i stället lånar ut sitt kapital mot ockerräntor eller spekulerar i fastigheter, mark, konst, diamanter osv. är det på det sättet att man, för att göra en företagsetablering eller investering i maskiner och nya produkter, kallt räknar med att det måste finnas garantier på i vinst för att detta skall ske. Detta beroende på att man får större vinster genom att låna ut sitt kapital eller spekulera i fastighets- och kapitalvaror, vilket betyder att arbetstillfällen försvinner eller ej kommer till stånd. Vi kan ej acceptera detta system då det urholkar förutsättningarna och det grundläggande för oss alla, att alla skall ha rätt till ett arbete. Vi måste få slut på de möjligheter som finns att ta ut ockerräntor på , spekulation och svart handel. Om detta över huvud taget skall bli möjligt krävs kraftfulla åtgärder. Vi kräver därför att lagstiftning sker, så att ockerräntor jämställs med planerad stöld. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om skärpt straffpåföljd vid ockervinst. () () ()
mot · G7022185 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:2185 m. fl. Förslaget om rätt för att bedriva viss uppdragsverksamhet I budgetpropositionen 1983/84:100, bil. 4, s. 36 gör justitieministern följande uttalande: Jag vill också upplysningsvis nämna att jag avser att ta upp en fråga om rätt för att bedriva viss uppdragsverksamhet. Styrelsen bör ges ett bemyndigande dels att bedriva konsultverksamhet inom ADB-området med särskild inriktning på datasäkerhet, dels att sälja sådan programvara som har utarbetats vid styrelsen. Verksamheten kommer delvis att avse sådana kunskaper eller sådana program som finns inom avdelning D (särskilda polisverksamheten). Jag återkommer till regeringen med förslag till närmare bestämmelser om verksamheten. Rikspolischefen har i ett tidningsuttalande (DN ) klargjort dels att ett intresse finns från RPS:s sida att bedriva denna typ av verksamhet, dels att det dock måste ske med garanti för en resursökning till polisen genom exportvinsterna. Vi finner såväl justitieministerns som rikspolischefens uttalanden mycket anmärkningsvärda från flera utgångspunkter. För det första är den statsrättsliga grunden för myndigheters kommersiella verksamhet, om det över huvud taget föreligger någon sådan rätt, oklar. Som vi föreslår i en annan motion bör denna fråga klarläggas och utredas i särskild ordning. För det andra måste all verksamhet inom offentlig förvaltning, för att vara tillåten, vara förankrad i normer som kan hänföras till lag; ytterst grundlag som i detta fall är regeringsformen. Eftersom endast har rätt att stifta lag kan endast fatta sådant beslut som gör uppdragsfinansierad verksamhet av det aktuella slaget tillåten. Frågan måste alltså underställas och ej endast regeringen. För det tredje är det ytterst betänkligt om, såsom framgår av rikspolischefens uttalande, skulle tillföras resurser vid sidan om de av beslutade genom uppdragsverksamhet. Ett beroende av sådana tillskottsresurser kan bli till allvarligt men för polisens förvaltning och myndighetsutövning och därigenom utgöra ett hot mot rättssäkerheten. För det fjärde anser vi att om justitieministern endast finner anledning att upplysningsvis nämna en så viktig fråga visas ett betänkligt förakt mot folkstyret vars högsta instans är . Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om rätt för att bedriva viss uppdragsverksamhet , 2. att avslår regeringens hemställan till vad avser i denna del, 3. att av regeringen begär en särskild redogörelse i frågan om rätt för att bedriva viss uppdragsverksamhet. PER STENMARCK (m) BO ()
mot · G7022186 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2186 Förste vice talman och till ersättning i vissa fall i taxeringsprocesser I den moderata partimotionen angående enskilda människors frihet och integritet anförs att enskilda människor får betala rättegångskostnaderna i skattemål oavsett om de vinner målet eller ej. Vi anser att möjligheterna att ersätta den enskilde för dennes rättegångskostnader i de fall hans talan vinner bifall skall utredas. Denna fråga har tidigare tagits upp i motion 1980/81:880, till vilken vi hänvisar. Vi anförde då att frågan fått förnyad aktualitet genom den s. k. generalklausulen, som torde komma att leda till att många ärenden till betydande kostnader måste föras ända upp till regeringsrätten. Inte ens om skattemyndigheternas ifrågasättande av den enskilde skattebetalarens åtgärd varit aktualiserad av prejudikatsskäl kan denne få någon ersättning för sina kostnader. har generalklausulen ytterligare skärpts. Behovet av, förutsättningarna för och omfattningen av en rätt till ersättning i vissa fall i taxeringsprocessen bör därför skyndsamt utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen låter utreda frågan om ersättning i vissa fall till enskild part i taxeringsprocess enligt vad ovan anförts. () ()