mot · G7022701 · 1984-03-28 00:00:00 — 1983/84 2701-2705 Mottagandet av flyktingar och asylsökande m. m. 1983/84:124) I proposition 1873/84:124 anges nya riktlinjer för mottagande av flyktingar och asylsökande. Målet är att förbättra mottagandet och underlätta integreringen av nya flyktinggrupper här i . Detta vill regeringen åstadkomma dels genom att förkorta tiden på flyktingförläggningen, dels genom att på ett tidigare stadium sprida ut flyktingarna i kommunerna till eget boende. Tanken är att på detta sätt motverka den passivitet som flyktingarna riskerar att drabbas av efter en alltför lång vistelse på en förläggning. Denna förebyggande tanke är god. riskerar man, genom att sprida ut flyktingarna på detta tidiga stadium, då de flesta saknar tillräcklig kunskap om det svenska samhället och det svenska språket, att många kan komma att drabbas hårt av ensamhet och isolering. Mot denna bakgrund är det därför viktigt att kommunerna ställer de resurser till förfogande som är nödvändiga för ett väl fungerande lokalt mottagande. Detta innefattar kurativ och psykologisk hjälp, barnomsorg, svenskundervisning, arbetsplacering m. m. Även andra delar inom kommunen kommer att bli nödvändiga att beakta i större utsträckning än vad som sker . Det arbete som utförs av frivilliga organisationer, kyrkor och invandrarnas egna organisationer är här av stort värde. I propositionen behandlas de frivilliga organisationernas roll mycket kortfattat. Följande sägs: Såväl frivillig-organisationer som flyktingarnas egna organisationer kan få en viktig roll i flyktingmottagandet. (s. 31) Enligt vår mening är det inte fråga om att dessa organisationer kan få en viktig roll, utan att detta arbete är nödvändigt för att det lokala mottagandet av flyktingar och asylsökande skall lyckas. Frivilligorganisationerna har genom folkrörelsetraditionen och den lokala utbredningen en naturlig möjlighet till ett väl fungerande arbete bland flyktingar och asylsökande. bedriver många frivilligorganisationer ett arbete som underlättar flyktingars integrering. Detta arbete måste tas till vara och betaktas i större utsträckning än vad som sker . Exempelvis gör Rädda barnen, röda korset och frikyrkorna ett bra arbete som tyvärr alltför sällan lyfts fram i dagsljus. Låt oss ge några exempel: Svenska röda korset bedriver ett omfattande arbete bland asylsökande och flyktingar både centralt och lokalt. Man ger råd och stöd till nyanlända, hjälper familjer att återförenas genom ekonomisk hjälp och man försöker också bidra till att bryta den isolering som många nyanlända flyk 1 1983/84. tingar drabbas av. Inom 24 olika distrikt bedrivs denna verksamhet under mottot Bryt isoleringen. Genom detta arbete önskar man ge tillfälle för svenskar och invandrare att träffas och lära känna varandra för ömsesidigt utbyte. Svenska röda korset planerar också att i Stockhomsområdet öppna ett center för tortyrskadade flyktingar. Genom samtal och psykologisk hjälp önskar man hjälpa dessa människor till en bättre tillvaro i det nya landet. Frikyrkornas (i detta inbegrips även s. k. invandrarkyrkor) arbete bör också nämnas. Arbetet bedrivs centralt och lokalt. På många olika platser gör lokala församlingar ett bra arbete bland flyktingar. Tack vare frikyrkornas internationella engagemang finns mycket specialkunskap lagrad. Återvändande missionsarbetare har ofta mycket god kännedom om flyktingars kultur, religion och språk. Även det patos som finns för internationella frågor och rättvisefrågor ger en god utgångspunkt för ett ökat engagemang beträffande arbete bland flyktingar och asylsökande. För många flyktingar är religionen mycket betydelsefull. Att få känna en trygghet i sin religion är för många en viktig del för att kunna anpassa sig i det nya landet. Låt oss ge några exempel på frikyrkornas verksamhet bland flyktingar: fadderverksamhet bland båtflyktingar. Tack vare hemvändande missionsarbetare med goda språkkunskaper, har man kunnat hjälpa familjer och enskilda med social uppbackning, kontakt med myndigheter och annat. I samarbete mellan frikyrkoråd/KFUKKFUM och Syrisk-ortodoxa kyrkan utformades ett arbete bland assyriska/syrianska kvinnor. Denna verksamhet övertogs sedan av det . kontaktverksamhet bland armenier från i . Detta ledde till ökade kontakter mellan nyanlända armenier och redan boende armenier i . Ansvarig var armenisk-ortodoxa kyrkan. socialt arbete bland asylsökande och flyktingar genom Sociala missionen i . Huvudman är olika missionsförsamlingar i . En mycket fint utbyggd fadderverksamhet finns. församlingsarbete bland latinamerikaner sker på många ställen. Nämnas kan och . Sammanfattningsvis kan man säga att mycket av det arbete som frivilligorganisationerna bedriver har på många platser bidragit till att minska isoleringen och förbättra integreringen bland många flyktingar. Ekonomiska bidrag för verksamheten bör kunna utgå från de medel som ryms inom ramen för de anslag som anges i propositionen. Det är viktigt att det lokala mottagandet av flyktingar och asylsökande blir så effektivt som möjligt. Kommunerna måste ställa erforderliga resurser till förfogande och inbegripa frivilliga organisationernas ar bete i det lokala mottagandet. Det nya mottagandet av flyktingar kommer att ställa helt nya krav på kommunerna. Därför är det viktigt att alla tillgängliga resurser inom kommunen samordnas och brukas på bästa gemensamma sätt. Med anledning av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om frivilligorganisationernas möjligheter att bistå flyktingar i . () () 1 * 1983/84.