ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702997 · 1984-01-23 00:00:00 — 1983/84 997-1005 Pedagogiska hjälpmedel för flerhandikappade I sin anslagsframställning för /85 begär att RPH-SÄR (=rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för handikappade i särskolan) bör få ökade medel till expertishjälp för insatser för flerhandikappade motsvarande en summa av . För resekostnader, ökad framställning av läromedel m.m. behöver man . Det är alltså frågan om en extra resurs motsvarande . Regeringen föreslår att . Vi anser att det är viktigt att det görs insatser för flerhandikappade i särskolan. Det är ganska vanligt att särskoleelever har flera handikapp. Här är det frågan om människor som är i starkt beroende av samhällets förmåga och vilja att ställa resurser till förfogande för att skapa en drägligare tillvaro. Vad det handlar om är respekt för människovärde och synen på vad handikapp är. Handikapp är huvudsakligen en fråga om ett förhållande till rådande miljö. I en god miljö kan människan fungera fint och berika sin omgivning. För att öka möjligheterna till en god miljö för särskoleelever med flerhandikapp krävs stor kunskap. Man kan förbättra miljön genom bl. a. expertishjälp. Med hänvisning till det anförda föreslås att med ändring i proposition 1983/84:100 bil. 10 B 6. Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för handikappade anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med .
mot · G702998 · 1984-01-23 00:00:00 — Det är ett känt faktum att rekryteringen till högskolan kan förbättras. Ansträngningar har gjorts för att underlätta yrkesverksammas möjligheter att ta del av högskolestudier. Alla möjligheter bör prövas för att hindra snedrekryteringen. En sådan kan vara att de yrkesverksamma deltar i undervisning på kvällstid utan att avbryta sin yrkesverksamhet. Den s. k. aftonskolan på , som dess värre av besparingsskäl lades ned gav i detta avseende goda erfarenheter. Det finns många fakta som ger anledning till en förnyad syn på dessa kvällsstudier. Den långsammare studietakten skulle ge en utmärkt möjlighet för redan yrkesverksamma att kunna få en utbildning som annars inte är möjlig för dem. Följande skäl ger vid handen att man skulle undersöka frågan närmare: - En bra möjlighet för barnfamiljer/familjeförsörjare att utbilda sig. - En kontinuerlig kontakt med arbetslivet garanterar en mjukare övergång vid avslutad utbildning. - Rekryteringen skulle bli bredare än nu och elever från arbetarhem skulle få en chans. - Skuldsättning inför studier gör att många nu avstår från studier. - Man vill i dagens arbetslöshet inte ge upp sitt jobb. Till ovannämnda tillkommer det faktum att skollokalerna och dyrbar utrustning skulle kunna utnyttjas på bättre sätt och skolan skulle vara öppen även för övriga elever på kvällstid. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att UHÄ får i uppdrag att utreda frågan om högskolestudier på kvällstid.
mot · G8021037 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Omklassificering av civilingenjörs- och arkitektutbildningen Omklassificeringen av civilingenjörs- och arkitektutbildningen är en stor fråga för teknologerna eftersom den innebär en anpassning till den verkliga studietid man har . Undersökningar har visat att av dem som påbörjar civilingenjörs- och arkitektutbildning fullföljer utbildningen till examen. tar examen först efter och än . Frågan om en förlängning av utbildningstiden gäller också social rättvisa då en del tvingas avsluta sin tekniska högskoleutbildning på grund av att man inte uppfyller kraven på studieresultat för att erhålla studiemedel. Har man inte ekonomiskt stöd hemifrån eller tillgång till eget kapital tvingas man sluta sina studier. En omklassificering av utbildningarna ger en möjlighet att komma till rätta med en del av den sociala snedrekrytering som sker även inom högskolans tekniska sektorer. UHÄ förordar i sin anslagsframställning /86 en omklassificering av civilingenjörs- och arkitektutbildningen. Man motiverar det med att bl. a. säga att det är en anpassning till medelstudietiden som gäller och att den kan genomföras utan speciella merkostnader. Vi tycker att mycket talar för en omklassificering av de nämnda utbildningarna. bör begära förslag av regeringen om en sådan åtgärd. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till omklassificering av civilingenjörs- och arkitektutbildningen. (vpk) C.-H.
mot · G8021202 · 1984-01-01 00:00:00 — Motion 1984/85:1202 m. fl. Avgaser från tung dieseltrafik hör till de mest svårbemästrade miljöproblemen. Särskilt påtagligt är detta i tätortsmiljö. Ett sätt att minska utsläppen från bussar i stadstrafik är att de utrustas för att utnyttja bromskraften. En metod för att åstadkomma detta är att använda svänghjul. gjorda experiment tyder på en energibesparing och motsvarande minskande utsläpp . En annan metod som förefaller än mer lovande är att utnyttja oljehydraulik. Den senaste tekniken bygger på att den kraft som frigörs när bussen bromsar in utnyttjas för att pumpa in olja i tuber som sitter under bussen. Oljan trycker på en kolv som pressar ihop vätgas. När bussen åter startar överförs den på det sättet lagrade kraften via en växellåda till drivaxeln. Detta krafttillskott kan ersätta det bullrande och energikrävande gaspådraget vid starter. Denna teknik är intressant för bussar som ofta stannar och startar, dvs. bussar i stadstrafik. Där räknar man med en bränslebesparing på . Fördelarna med den nya tekniken är uppenbar. Avgaserna är en viktig orsak till försurning och andra miljöskador. De utgör också en allvarlig hälsorisk, särskilt påtaglig i stadsmiljö. Jämfört med bensindrift är de tekniska svårigheterna att rena utsläppen från tung dieseltrafik fortfarande påtagliga. Det gör det särskilt viktigt att minska utsläppsmängderna genom energibesparande åtgärder. Slutligen är det också fråga om ett bidrag till att minska vårt oljeberoende. Den erforderliga utrustningen är ganska kapitalkrävande. Man räknar dock med en återbetalningstid . Genom samhälleliga stimulansåtgärder skulle dock lönsamheten kunna förbättras. Det faktum att bensinskatten när det gäller dieselfordon motsvaras av en kilometerskatt är naturligtvis en nackdel ur energihushållningssynpunkt. Minskad drivmedelsåtgång påverkar ju inte skatten på samma sätt som för bensindrivna fordon. Det vore därför rimligt att underlätta införandet av energibesparande teknik på dieselbussar genom befrielse från eller rabatt på kilometerskatten. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till åtgärder beträffande kilometerskatten för att påskynda införandet av energibesparande teknik på dieselfordon. () ()
mot · G8021255 · 1984-01-01 00:00:00 — Umgängesrätten vid gemensam vårdnad av barn efter skilsmässa När fattade beslut om möjlighet till gemensam vårdnad av barnen vid skilsmässa så var avsikten med lagändringen att ge barnet rätt till umgänge med båda föräldrarna. Men i praktiken har den gemensamma vårdnaden ganska liten betydelse om föräldrarna bor långt ifrån varandra. Den som får vårdnaden om barnen har ofta en ekonomisk favör medan den underhållsskyldige ofta hamnar i en bekymmersam ekonomisk situation. Det drabbar barnen indirekt om den andra föräldern inte har råd att utnyttja sin umgängesrätt. För barnen är det av största vikt att de kan ha fortlöpande kontakt med båda föräldrarna. I många avtal mellan föräldrar skrivs det in att den ena föräldern skall hämta, den andra lämna barnen vid umgänget. Det innebär delat ekonomiskt ansvar, och det har varit mycket positivt att föräldrar samarbetar på det sättet. 6 kap. 15 § i har följande lydelse: Fader eller moder som är skild från vårdnaden får ej betagas tillfälle till umgänge med barnet, med mindre särskilda omständigheter föranleder det. Nöjes han ej med vad som härom bestämmes av den som har vårdnaden, skall rätten besluta i frågan. Enligt vår uppfattning bör följande tillägg göras: Föräldrarna skall därvid gemensamt dela ansvaret för umgänget. Syftet med lagändringen är att underlätta relationerna mellan föräldrarna och att barnen på ett naturligt sätt har kontakt med båda sina föräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 6 kap. 15 § i tillförs ett nytt andra stycke lydande: Föräldrarna skall därvid gemensamt dela ansvaret för umgänget.
mot · G8021369 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Ombyggnad av vissa vägar i Nedläggningen av Uddevallavarvet drabbar kommun, men även näraliggande kommuner får svårigheter. Det kan nämnas att av ca 7 500 invånare så arbetspendlar f. n. Av dessa arbetar många på varvet. Möjligheten för boende i att som alternativ arbetspendla till /begränsas av vägsträckor med mycket dålig standard. En ombyggnad av väg 173 från kommun till vid är därför mycket angelägen i den uppkomna situationen. Genom en sådan ombyggnad skulle dels arbetspendling till /underlättas, dels skulle kommun bli attraktivare för etablering av nya företag. Standarden på mellan och är, relaterat till den stora trafikmängden, mycket låg. Denna låga vägstandard är ett hinder för ett utökat näringssamarbete inom . En om- eller nybyggnad av den nämnda sträckan av skulle därför få gynnsamma effekter när det gäller att lösa regionens problem. De båda nämnda vägsträckorna är inte upptagna i flerårsplanen , men åtgärder borde vidtas nu för att lösa de akuta problem som nedläggningen av Uddevallavarvet för med sig. Ett utökat vägbyggande i området ger dessutom ett antal arbetstillfällen . bör därför uttala sig för att byggandet av de nämnda vägarna skall ingå i de planerade åtgärderna för . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av investeringar på vägarna 44 och () () () () ()
mot · G8021653 · 1984-01-01 00:00:00 — 1984/85 1653-1661 m. fl. finns omkring två tusen unga kvinnor i prostitution könshandeln. De allra flesta av dessa flickor kommer från torftiga miljöer och har personliga problem. Väl inne i hanteringen bryts de ned både socialt och känslomässigt. Föraktade av omvärlden och av sig själva ödeläggs deras liv. Kopplaren är pådrivande. Prostitutionen leder till obotliga skador till mänsklig misär. Ständigt nya flickor dras in i handeln och offras för att sexuellt tillfredsställa de ca 100 000 väletablerade män som håller kommersen igång. De flesta av dessa män har för övrigt en fast sexuell partner. Denna hantering sker med samhällets godkännande. Det är fullt legalt att mot betalning köpa sexuella tjänster. Enligt skattelagstiftningen är de prostituerade att betrakta som näringsidkare och skatteskyldiga för inkomst av rörelse med möjlighet till skönstaxering. Genom en dom i regeringsrätten finns fastslaget, att inkomst av yrkesmässigt bedriven prostitution är skattepliktig såsom inkomst av rörelse (RÅ 82 1:20). Pengar från könshandeln skall således inlevereras till statsverket. Enligt gällande rätt är det fullt lagligt att både sälja och köpa sexuella tjänster. Det finns dock ett undantag. 1 de fall de prostituerade är kan det bli aktuellt att betrakta prostitutionskontakt som straffbar för kunden. Det torde finnas en utbredd uppfattning att det är ett angeläget samhällsintresse att så långt möjligt försöka motverka prostitutionen och dess skadeverkningar. Ett steg i sådan riktning kan vara att införa en kriminalisering. Det finns dock skäl som talar mot ett allmänt straffsanktionerat förbud mot prostitution. Socialvårdande insatser skulle kunna motverkas och en kriminalisering som riktar sig mot de prostituerade kvinnorna ter sig ytterst inhumant. Sådana betänkligheter möter emellertid inte en kriminalisering som riktar sig enbart mot dem som utnyttjar de prostituerades tjänster kunderna. Även en sådan kriminalisering skulle vara ett sätt för samhället att ge uttryck för att prostitutionen inte kan accepteras. Det kan för övrigt redan nu genom regeln om förförelse av ungdom sägas finnas ett, låt vara begränsat, straffsanktionerat förbud mot prostitutionskontakter. Att en kriminalisering som riktar sig mot kunderna skulle bidra till att minska prostitutionens omfattning är helt klart. Vi anser därför att vid sidan av sociala och andra insatser bör också straffrättsliga åtgärder användas för att komma till rätta med prostitutionen. 1 1984/85. Med hänvisning till det anförda hemställs att antar följande förslag till ändring av 6 kap 10 §: Den som genom att utlova eller ge ersättning skaffar eller söker skaffa sig tillfälligt sexuellt umgänge med annan döms för otillåten kontakt med prostituerad till böter eller fängelse . () () () () () () i () () () ()
mot · G8021747 · 1984-01-01 00:00:00 — Motion 1984/85:1747 Högkostnadsskyddet inom den allmänna försäkringen Högkostnadsskyddet för sjukvård och inköp av läkemedel - det s. k. 15-kortet - tillkom för att begränsa kostnaderna för de grupper av medborgare som har stor sjukvårds- och läkemedelskonsumtion. De kroniskt sjuka utgör en tungt vägande grupp i detta sammanhang. Sedan det s. k. 15-kortet nu fungerat står det klart att vissa allvarliga problem återstår att lösa för att systemet skall kunna anses fungera tillfredsställande för de grupper det främst är avsett att gynna. Främst gäller problemen de grupper av sjuka som har stora kostnader för öppen vård . Det gäller t. ex. psykiskt sjuka och psoriasissjuka som måste genomgå behandling eller och som därför kan få betala hela högkostnadsskyddets maxkostnad inom loppet av drygt en månad. Den höjning till . av maxavgiften för medicininköp, sjukvårdande behandlingar och läkarvård som genomförts har ytterligare markerat detta problem. Få människor i normala inkomstlägen klarar att på detta sätt betala . inom loppet av . Det har därför blivit allt vanligare att kroniskt sjuka avstår från ordinerad behandling av kostnadsskäl eller tvingas söka socialhjälp för att klara sin ekonomi . För personer vars sjukdom går i skov är högkostnadsskyddet också av begränsat värde. En period av stort vårdbehov kan för vissa grupper avlösas av långa perioder med relativ besvärsfrihet. Detta innebär stora sjukvårdskostnader följt av perioder då man inte behöver någon vård och följaktligen inte heller kan utnyttja högkostnadsskyddets s. k. frikort. Erfarenheterna talar därför för att en mer samlad översyn av högkostnadsskyddet bör komma till stånd i syfte att åstadkomma ett bättre skydd för olika grupper för kroniskt sjuka med återkommande vårdbehov av det slag som här berörts. Mycket talar också för att kvalifikationskraven för erhållande av frikort väsentligt bör mildras för kroniskt sjuka med väl dokumenterade vårdbehov. Det nuvarande systemet missgynnar t. ex. kroniskt sjuka som har stort behov av sjukvårdande behandling för vilka f. n. krävs 30 markeringar för erhållande av frikort. Detta motiveras av att varje behandling förutom behandlingsavgift är förenad med resekostnader, förlorade arbetsinkomster etc. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av högkostnadsskyddet i den riktning som anges i motionen. minab/gotab 1985
mot · G8021755 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. I partimotion 1984/85:2158 har vpk bl. a. föreslagit ändrade inkomstgränser avseende de statskommunala bostadsbidragen enligt följande: Fr. o. m. gällande gränser enligt regeringens förslag Inkomstgränser fr. o. m. enligt förslag i denna motion Nedre inkomstgräns Ensamstående utan barn Den övre inkomstgränsen bör avskaffas. Reduktionsfaktorn för bostadsbidrag bör sättas till . Eftersom studiehjälpssystemet bl. a. då det gäller inkomstprövningen är samordnat med bostadsbidragssystemet bör de av vpk förordade ändringarna av inkomstgränserna för bostadsbidrag gälla även studiehjälpssystemet. De föreslagna gränserna bör gälla fr. o. m. . Kostnaderna för förslaget torde inte mer än marginellt påverka beräkningen av anslaget till studiehjälp m. m. för nästa budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar enligt vad i denna motion föreslagits om förändringar inom studiehjälpssystemet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8021828 · 1984-01-01 00:00:00 — 1984/85 1828-1834 Motion 1984/85:1828 Främjande av berättartradition på mål Höss skulle dä va, om riksdann tögge sä en litten tett på dätta mä bevaringa tå mål? Sjol tocker ja dä skulle va bra. Dä ä sö möe annre tefälle å ganger, riksdann uttaler sä för va vektitt dä ä, mä ett ege' språk. Att dä ä en tå fölks mange teganger. Jo, vesst dä ä rektitt å kårrekt. Å, dä samme gäller för dialekt. Med hänvisning till del anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till främjande av berättartradition pä mål. Slockholm (vpk)
mot · G8022108 · 1984-01-24 00:00:00 — Möjligheterna att bereda psykiskt utvecklingsstörda arbete på den öppna arbetsmarknaden är begränsade. av de vuxna har arbete på den reguljära arbetsmarknaden medan arbetar i skyddad verksamhet. För en utvecklingsstörd föreligger speciella svårigheter att klara en arbetsintroduktion. Det tar att anpassa sig till nya arbetsuppgifter och ny arbetsmiljö. föreligger dock bättre förutsättningar än tidigare genom den arbetsträning som ges under hela den skolpliktiga perioden som för dessa grupper sträcker sig till . Det är då olyckligt om detta inte kan leda till ett eget arbete. Lönebidragsmöjligheten gör det attraktivare för arbetsgivare att anställa en utvecklingsstörd. Men med den långa introduktionstid som trots allt krävs kommer avtrappningen av lönebidraget till anställning alldeles för snabbt. Möjligheter till anställning skulle öka om lönebidragsnivån kunde bibehållas på för utvecklingsstörda. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att inom ramen för anslag till lönebidrag, proposition 1984/85:100 bilaga 12: Särskilda åtgärder för arbetsanpassning , förlängt lönebidrag skall utgå till utvecklingsstörda enligt det förslag som framlagts i motionen.
mot · G8022163 · 1984-01-01 00:00:00 — stöd till pälsdjursnäringen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2162 hemställs att beslutar att inom ramen för anslaget Regionalpolitisk stöd i regionala utvecklingsinsatser - medel avsätts för utvecklingsinsatser inom pälsdj ursnäringen i .
mot · G8022165 · 1984-01-01 00:00:00 — Ökad civil produktion inom försvarsmaterielindustrin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2164 yrkas att hos regeringen begär en planering för ökad civil produktion inom försvarsmaterielindustrin i enlighet med vad i motionen anförts. PER (vpk)
mot · G8022169 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2168 hemställs att hos regeringen begär att domänverket inriktar sin markpolitik på utförsäljning av ca 400 milj. kr. () () () () minab/gotab 1985
mot · G8022201 · 1984-01-01 00:00:00 — Fackliga studiecirklar om den industriella utvecklingen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2200 föreslås att hos regeringen begär initiativ till statligt stöd till lokala fackliga studiecirklar om industriell utveckling inom nedläggningshotad värmländsk industri.
mot · G8022209 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2208 föreslås att med ändring i proposition 1984/85:100 bil. 13 18 Information och utbildning m. m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Rättelse: S. 7, rad 6 Står: . Rättat till: .
mot · G8022229 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Ett kurdiskt kulturcentrum i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2228 hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till upprättande av ett kurdiskt kulturcentrum i . (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G8022237 · 1984-01-24 00:00:00 — Miljökvalitetsnormer, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2236 hemställer jag 1. att , därest yrkandet i nämnda motion icke skulle bifallas, hos regeringen begär att miljökvalitetsnormer för luften avseende svaveldioxidhalter, kväveoxidhalter, ozon- och blyhalter fastställs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kompletteringar till olika miljölagar.
mot · G8022258 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Skyndsam behandling av arbetsskadeanmälningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2257 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag som innebär att försäkringsinstanserna ges resurser och direktiv att skyndsamt behandla arbetsskadeanmälningarna så att beslut normalt kan fattas från anmälningsdagen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022259 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Inrättande av arbetsmedicinska och arbetsmiljötekniska institutioner vid universiteten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2257 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag som innebär att arbetsmedicinska och arbetsmiljötekniska universitetsinstitutioner inrättas vid samtliga medicinska resp. tekniska fakulteter. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022260 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Produktionsregister, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2257 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag som innebär 1. a) att de ämnen som är nya för men ej för EG skall utsättas för samma krav på dokumentation som övriga nya ämnen, dvs. det som i kemikommissionens betänkande kallas för nivå 1., i en kommande förhandsgranskning, b) att om en nedre volymgräns i anslutning till förhandsgranskning skall tillämpas, man utgår från en faroklassindelning, av den typ som tidigare gällt för hälsofarliga varor, 2. a) att ett fullständigt produktregister byggs upp, så att snabba kartläggningar kan medges oavsett vilken typ av tillsyn som är aktuell och som ger heltäckande överblick över förekomsten av kemiska ämnen och produkter och de olika risker som förknippas härmed i samhället, b) att ett produktregister enligt yrkandet i yrkande 2 a) skall vara fullständigt öppet för skyddsombud m. fl. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022261 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2257 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag som innebär att åtgärder mot byggfusk och hälsorisker i felbyggda hus uppmärksammas i arbetet med Byggnorm 85. (vpk) . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022265 · 1984-01-01 00:00:00 — och på blyfri bensin och etanol Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2264 föreslås 1. att beslutar om införandet av skatterabatter för blyfri bensin, 2. att beslutar om införandet av etanol producerad av inhemska råvaror. (vpk) (vpk)
mot · G8022266 · 1984-01-01 00:00:00 — Förbättrad avgasrening och minskad användning av konstgödsel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2264 föreslås 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder så att blyfri bensin finns allmänt tillgänglig och katalytisk avgasrening kan införas , 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att minska gödslingen av så att utsläppen från denna källa halveras. (vpk) (vpk)
mot · G8022356 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. har en båtskatt diskuterats, men något förslag i den riktningen har ännu inte lagts fram. Man har hänvisat till administrativa och andra problem för att införa en sådan skatt, bl. a. skulle ett godtagbart motiv för en sådan saknas. När det gäller den administrativa sidan, kan detta inte vara något problem i vårt datoriserade samhälle med alla de deklarations- och uppgiftsskyldigheter som åligger medborgarna. I fråga om motivet finns i vårt land en hel del skatter och avgifter som många upplever som märkliga och omotiverade. Ställ frågan till en hundägare i allmänhet, en hundägare på landsbygden i synnerhet, om varför densamme betalar hundskatt. Svaren varierar, men varför kommunen har beskattningsrätt på hundar eller hundägare förblir obesvarat. Enligt vår mening finns motiv för att införa en båtskatt där inriktningen för skattens konstruktion bör vara att lyxbåtarna drabbas hårdast och att vanliga mindre båtar undantas från beskattning. Regeringen bör därför skyndsamt utarbeta och till framlägga förslag till båtskatt. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om införande av båtskatt. (vpk) (vpk)