mot · G7022205 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Fred, frihet och rättvisa På många håll i världen råder ofred, våld och förtryck. Det är med förstämning man bevittnar militära ockupation av och järnhårda förtryck i . militärpolitiska inblandning i inger även oro. I pågår ett krig mellan och . Det krigshärjade är fortfarande en krutdurk. Det är med beklagande man tvingas konstatera att inneburit ett hårdare internationellt politiskt klimat. Även har på ett oroväckande vis fått känna av de kyligare internationella spänningarna. Rustningsutvecklingen i vår närhet innebär att mer än tidigare hamnat i skärningspunkten vid en eventuell konflikt i . Det ligger i vårt eget intresse, liksom i andra folks, att allt som kan göras för att åter få till stånd förhandlingar mellan supermakterna om reduktion av kärnvapen och andra vapen verkligen blir gjort. Därför är det glädjande att kommer att stå i blickpunkten för det europeiska nedrustningsarbetet. Frågan om förtroendeskapande åtgärder ämnet för - är i högsta grad betydelsefullt, eftersom sådana åtgärder kan minska misstankarna på ömse håll om att utsättas för överraskande anfall. måste sträva efter ett vänskapligt förhållande till omvärlden, men vi måste också vara fast beslutna att värna vårt oberoende. Stormakterna får inte tro att denna vilja sviktar eller är förhandlingsbar. Det är också viktigt att världen i övrigt har detta klart för sig. Uppstår tvivelsmål om detta förändras nämligen hela den strategiska bilden i . Kärnvapenupprustningen påminner oss på ett skrämmande vis om att vi är beroende av det som händer i vår omvärld. När hävdar de små nationernas rätt till fred och frihet hävdar vi också principer som är livsviktiga för oss själva. I FN-arbetet och i andra internationella fora är de små nationernas arbete för fred, frihet och rättvisa betydelsefullt. Frihet är en förutsättning för fred. Där friheten inte finns där finns inte heller freden. Trots försöken till förtroendeskapande åtgärder kommer mistänksamheten stater emellan att bestå om friheten även förtrycks. Motsättningarna mellan öst och väst kan inte överbryggas om de som 1 1983/84. kämpar för fred, frihet och rättvisa inte får göra sin stämma hörd. Runt om i världen tystas frihetsröstema. I sker en ofattbar och grym jakt på politiskt och religiöst oliktänkande. I förföljs svarta som kämpar mot apartheidssystemet. I diktaturer förekommer ett hårt förtryck mot oppositionella. I döms politiker och fackföreningsmän till långa och hårda fängelsestraff. I fortsätter trakasserierna mot de oliktänkande i oförminskad takt. Brutalt slår de sovjetiska myndigheterna till mot judar som önskar lämna landet. Runt om i världen tystas även fredsrösterna. dömdes i ett 20-tal ledamöter av till långa och hårda fängelsestraff. Kända turkiska personligheter hade uttalat sig mot fortsatt upprustning i världen. Detta var nog för ett ingripande från de turkiska myndigheterna. Diktaturerna i öst ingriper skoningslöst mot sina fredsaktivister. I har Helsingforsgruppen tvingats till tystnad. I har kristna fredsaktivister trakasserats. I har regim- och rustningskritikerna jagats. Även i har fredsvännerna förföljts hårt. Det är positivt att allt fler människor engagerar sig i den växande fredsrörelsen. Den har blivit en kraft att räkna med såväl i öst som väst. Men det är symptomatiskt att det är i väst som denna rörelse vuxit sig stark. Bara i ett demokratiskt samhälle är en sådan fri opinionsbildning tillåten. Det är ingen tillfällighet att fredsrörelsen tillåtits verka fritt i endast ett av länder - . Det är enbart i en demokrati som där en Fred NU-rörelse kan göra sig hörd och bli en maktfaktor. Frihet och fred hänger samman. Inget hot mot friheten är större än hotet mot freden. Nästan 900 miljoner människor lever på eller under svältgränsen. Trots förbättringar i barnhälsovården dör fortfarande 30 barn varje minut av undernäring eller uttorkning. I när klyftan mellan de rika och de fattiga i världen bara ökar är det närmast ofattbart att konstatera att användes 1982 för världens totala militärutgifter (1983). Redan en bråkdel av denna summa skulle få stor betydelse om den användes för utveckling i tredje världen. När man vidare kan konstatera att en mycket stor del av världens resurser för forskning och utveckling används för militära ändamål eller med militär anknytning, står sambandet mellan rustning och utveckling klart. Det har också visats i den beslutade FN studien om Nedrustning och Utveckling, som tillkom på nordiskt initiativ. Nedrustningsarbetet i olika FN-organ är ett mödosamt arbete där varje framsteg är av största betydelse. rapport om sambandet mellan nedrustning och utveckling är därför värd all uppmärksamhet. Rapporten redogör för möjligheten att föra över pengar och resurser från militärutgifter till utveckling av . I denna fråga liksom i nedrustningsproblematiken i stort har den s. k. rustningsbalansen mellan de båda supermakterna och varit ett ständigt tvisteämne. Det har nämligen inte funnits ett färdigt system att tillämpa för att jämföra militärutgifter i olika ekonomiska och politiska system. En expertgrupp inom FN under svensk ledning sitter nu och arbetar med detta problem, och förhoppningen är att öst och väst skall bli överens om att begränsa sina militärutgifter och att man då skall ha ett ekonomiskt instrument som möjliggör verkningsfulla förhandlingar. Syftet med förtroendeskapande åtgärder är att dels minska risken för överraskande aggressioner stater emellan genom olika slags förvarningar om militära aktiviteter, dels bidra till ett öppnare klimat som nedbringar spänningen stater emellan. I den s. k. mandat ligger att de skall avse hela den europeiska kontinenten samt angränsande havsområde och luftrum. I slutakten från stipuleras om föranmälning av militära aktiviteter av en viss storlek samt inbjudan av observatörer att följa dessa aktiviteter. Erfarenheterna visar att systemet med inbjudna observatörer måste utvecklas så att det medger verkliga möjligheter att följa de aktiviteter som pågår. Detta instrument får inte enbart vara en formalitet om det skall vara verkningsfullt. Det finns vidare anledning att sänka kravet på viss storlek på aktiviteten för att den skall behöva aviseras. Här har NNstaterna redan under Belgrad- och Madridmötena framlagt värdefulla förslag till vidareutveckling av de i överenskomna förtroendeskapande åtgärderna. Dit hör även utvidgning av förtroendeskapande åtgärder som avser aktiviteter, som ej berördes i Helsingforsdokumentet. skulle över huvud taget en större öppenhet från berörda stater vad avser militära förhållanden kraftigt bidra till ökat förtroendeskapande. Det system som utvecklats inom FN:s ram för information om militära budgetar tillämpas endast av ett begränsat antal stater. Hit hör givetvis svårigheten att finna definitioner på vilka uppgifter som skall redovisas så att lämnad information anses fullständig och trovärdig. FN kunde vidare utgöra ett lämpligt forum för internationell redovisning och registrering av vapentransaktioner mellan stater. Som alliansfri stat har särskilda förutsättningar och förpliktelser att medverka till att dialogen mellan de båda blocken upprätthålls och utvidgas i alla härför lämpliga fora. Det är därför ytterst viktigt att ESKprocessen förs framåt, så att nästa uppföljningsmöte som inleds i i blir en ny etapp i arbetet på att utveckla säkerhet och samarbete i . Genom värdskapet för konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i som inletts i har fått ett särskilt ansvar för att ESK-processen förs vidare fram till Wienmötet. Viktiga inslag i detta utgörs vidare av expertmötena i om metoder för fredlig lösning av tvister, i om frågor rörande respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt i om mänskliga kontakter. Det är av yttersta vikt att samtalen mellan och om åtgärder för att begränsa kämvapenupprustningen och en minskning av kämvapenarsenalen återupptas. Båda sidor disponerar över långt större arsenaler kärnvapen än vad som erfordras för att övertyga motståndaren om det meningslösa i att söka använda sina kärnvapen till egen fördel. Olika teorier om att kunna begränsa eller vinna ett kärnvapenkrig är lika verklighetsfrämmande som livsfarliga. I avvaktan på nya överenskommelser vad gäller begränsning av kärnvapenupprustningen är det nödvändigt att båda sidor fortsätter att tillämpa föreskrifterna i det icke ratificerade SALT . En frysning av kärnvapenarsenalema såsom föreslagits av och och antagits med stor majoritet av skulle ge ett andrum för att börja vidta åtgärder för en verklig kärnvapennedrustning såsom stipulerades och utlovades av kämvapenmaktema i icke-spridningsavtalet . Dessutom skulle en frysning hejda den vapenteknologiska utvecklingen och därmed dämpa utarbetandet av nya kärnvapen. Ett fullständigt förbud mot kärnvapenprov är också ett verksamt medel i nedrustningsarbetet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening uttalar att även fortsättningsvis påtalar politiskt förtryck var det än förekommer samt aktivt verkar för efterlevnaden av principer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande värdet av förtroendeskapande åtgärder, 3. att uttalar sig för vikten av att resultat uppnås i förhandlingar om frysning av nuvarande kärnvapennivå, 4. att uttalar sig för att nedrustningsarbetet på alla nivåer intensifieras för att uppnå en heltäckande överenskommelse mellan kärnvapenmakterna om ett fullständigt provstoppsavtal. () () () () ()