mot · G702444 · 1984-01-16 00:00:00 — Trots att preventivmedelsrådgivningen byggts ut sedan tillkomsten av abortlag, finns det fortfarande stora brister både i vad gäller kvantiteten och kvaliteten i rådgivningen. Tillgänglig statistik visar att i genomsnitt erhåller 351 av 1000 fertila kvinnor sådan rådgivning. Behovet är dock betydligt större. abortkommitté säger i sitt betänkande Familjeplanering och abort beträffande den kvantitativa delen av rådgivningen att ambitionsnivån bör ligga på 500 besök per 1000 fertila kvinnor, om man vill nå också de kvinnor som inte har sin preventivmedelsfråga löst. Det är också vid denna nivå som en verklig abortförebyggande effekt kan uppnås. I dessa beräkningar ingår ingen individuell preventivmedelsrådgivning för män. Antalet rådgivningsbesök varierar mellan olika län. Så har t. ex. 524 besök per 1000 fertila kvinnor, medan län redovisar 226 besök. För flertalet län gäller dock att rådgivningen behöver byggas ut. Dessutom måste den uppsökande verksamheten utvidgas. Den uppsökande verksamhet som bedrivits på ungdomsgårdar, arbetsplatser och regementen har visat sig vara mycket värdefull. Vid alla regementen borde f. ö. de värnpliktiga erbjudas regelbunden undervisning i sex och samlevnad och preventivmedelsinformation ges. I den inventering av preventivmedelsrådgivningen som abortkommittén genomförde framkom att många landsting saknar ett samordnings- och uppföljningsansvar för rådgivningen. görs ca 32000 aborter. En utbyggd preventivmedelsrådgivning är en förutsättning för att nedbringa detta antal. Det är först då rådgivningen genom uppsökande verksamhet når ut till dem som inte har sin preventivmedelsfråga löst och som av olika skäl inte själva tar initiativ till rådgivning som man kan förvänta sig en verklig abortförebyggande effekt. I en av abortkommitténs undersökningar visar det sig att hälften av alla aborter beror på att de preventivmetoder som använts inte fungerat. Flur många aborter som skulle kunna förebyggas med en bättre preventivmedelsrådgivning är svårt att uppskatta. G. gör dock i betänkandets kapitel Att styra sin fruktsamhet bedömningen att kanske en tredjedel av aborterna härigenom skulle kunna undvikas. Regelbunden abortförebyggande upplysningsverksamhet har funnits eller finns i 16 landsting. Det finns alltså stora outnyttjade möjligheter till förbättrade abortförebyggande insatser. har landstingen fått en särskild ersättning för preventivmedels övervägs i stället ett schabloniserat statsbidrag för landstingens hela hälso- och sjukvårdsverksamhet. Om detta blir verklighet finns en stor risk att den önskvärda utbyggnaden av preventivmedelsrådgivningen inte kommer till stånd. Det behövs även i fortsättningen ett riktat bidrag till preventivmedelsrådgivningen. måste tillförsäkras resurser för att kunna följa, bevaka och samordna det abortförebyggande arbetet. I nya organisation saknas den tidigare kopplingen mellan mödrahälsovård/preventivmedelsrådgivning och abortförebyggande upplysning, dvs. mellan primärvårdsbyrån och byrån för hälsoupplysning. Medel borde utgå till åtminstone en tjänst där arbetsuppgiften skall vara ett uttalat ansvar för samordningen av den abortförebyggande verksamheten. Med stöd av ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer om fortsatta riktade statsbidrag för att säkra en utbyggd preventivmedelsrådgivning samt att denna skall vara så dimensionerad att hälften av alla kvinnor i fertil ålder nås av sådan rådgivning, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheten inom preventivmedelsrådgivningen och att denna omfattar de värnpliktiga på samtliga förband, 3. att hos regeringen hemställer om åtgärder syftande till att trygga samordningen av det abortförebyggande arbetet inom . INGA (vpk)