mot · G802263 · 1984-11-29 00:00:00 — Förnyelsefonder, m. m. 1984/85:86) Den totala FoU-verksamheten i har för /84 uppskattats till ca . Detta motsvarar av BNP. Mätt på detta sätt har i förhållande till omvärlden en hög aktivitet på FoU-området. Av FoU-verksamheten utförs två tredjedelar inom industrin. Denna självfinansierar till sin FoU-verksamhet. Ett annat sätt att mäta industrins FoU-insatser är att jämföra med industrins samlade investeringar. En sådan jämförelse visar att medan FoU-insatserna svarade för av investeringarna så är motsvarande siffra nu . Det här visar att industrin upprätthöll sina FoU-insatser under den nedgång i investeringsverksamheten som pågått under en följd av år. Utvecklingen avspeglar också att industrins kunskapsberoende ökar. industriella struktur står inför stora förändringar. Det är inom områden som bioteknik, mikroelektronik, informationsteknik, fiberoptik, materielteknik, värmeteknik och verkstadsteknik utvecklingen är särskilt snabb. Förändringarna innebär hot men också möjligheter. De ändrade konkurrensförutsättningarna och krav på ökade kunskaper passar väl in i stora delar av den svenska industrins struktur, som i förhållande till sin storlek också har en betydande bredd. När kunskapen alltmer blir den dominerande konkurrensfaktorn utgör den jämförelsevis höga utbildningsnivån i en stor tillgång. Satsningen på förnyelsefonder kommer att ge ytterligare fördelar i detta avseende. har dessutom det lilla landets fördelar i form av korta kontaktvägar och möjlighet till smidig samordning. Ett litet land har dessutom större möjligheter att träffa rätt med riktade åtgärder och dispenser för att stödja FoU-insatser. Den i proposition 1984/85:86 föreslagna avsättningen till förnyelsefonder har just till uppgift att stärka den tekniska och administrativa kompetensen i företagen. Den tar sikte just på satsningar i kunnande. Vid behandlingen av forskningspropositionen (1983/84:107) betonades det starka behov som finns av ökad grundforskning för industrins långsiktiga förnyelse. En sådan långsiktighet är självfallet också nödvändig när det gäller den mer konkreta tekniska utvecklingsverksamheten i företagen. Den nuvarande inriktningen av omläggningen av företagsbeskattningen syftar till att jämna ut skattebelastningen på produktionsfaktorerna arbete och kapital i företagen. Dessutom finns en strävan att göra kapitalet rörligare och därmed mer produktivt. För att nå detta sker en breddning av basen för företagsbeskattningen. Därför har utrymmet för lagernedskrivningar begränsats som den statliga bolagsskatten sänkts. Det särskilda forskningsavdraget har slopats. De särskilda investeringsavdragen har inte förlängts. Detta senare avdrag har kritiserats för att det kunnat utnyttjas för privat förmögenhetsökning i stället för det ändamål det var avsett för. I proposition 1984/85:86 föreslås att inbetalningskvoten till de allmänna investeringsfonderna höjs från . Genom de åtgärder som satts in på företagsbeskattningens område så träffas företagens resursanvändning av en jämnare skattebelastning. Vi står alltså mitt i en omläggning av inriktningen pä företagsbeskattningen som stora strukturförändringar kommer att ske inom industrin. har svårigheter att klara stora utvecklingskostnader som återkommer med stora cykliska investeringar, dvs. företag som är verksamma på områden som kännetecknas av långsiktiga bindningar i FoU och avsevärda investeringar. Det finns risk för att den samlade effekten av åtgärder som sätts in på skatte- och FoU-området inte får den stimulerade effekt på grundläggande framåtsyftande tekniskt utvecklingsarbete som krävs för att svensk industri skall förmå att upprätthålla konkurrenskraften. Det är därför angeläget att regeringen genomför en utvärdering av hur de samlade åtgärderna på beskattnings- och stödområdet påverkar FoU-insatserna och investeringarna i den framtidsinriktade tekniken i industrin. Med hänvisning till det som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en utvärdering av företagens FoU-verksamhet.