ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021125 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1125 i Kvittning mellan makar av ränta på överskjutande skatt resp. kvar* skatteavgift En grundprincip i vår skattelagstiftning är, eller skall åtminstone vara, att skatt skall utgå efter bärkraft. Våra skatteregler uppvisar emellertid några avsteg från denna princip. Inte minst har kritik riktats mot gällande regler om sambeskattning av äkta makar och av sammanboende skattskyldiga med gemensamt barn. För dem som sambeskattningen drabbar är det svårt att förstå att deras skattekraft skulle vara större än den är för ogifta sammanboende utan gemensamt barn eller med barn från den enes och/eller den andres förbindelse på annat håll. En annan, helt obegriplig, orättvisa gäller det förhållandet att om av två makar, efter försök att vid deklarationernas uppgörande beräkna varderas skattebelastning, den ene gjort en för stor och den andre en lika stor, men ändå för liten fyllnadsskatteinbetalning, så tillgodoförs den förre en skattepliktig ränta på överskjutande skatt (ö-skatteränta), medan den andre får sig påförd en ej avdragsgill kvarskatteavgift, som till beloppet överstiger vad den förstnämnde får i ränta. Rimligare vore onekligen att vad den ene betalat för mycket kvittas mot vad den andre betalat för litet. Med dagens oerhört svårbegripliga taxerings- och skattesystem för alla som har inkomst av mer än ett inkomstslag borde det vara självklart att för sambeskattade personer, som har felbedömt den gemensamma skattens inbördes fördelning på makarna, för mycket och för litet betald skatt efter vederbörandes önskan kvittades dem emellan, innan eventuell kvarskatteavgift beräknades. Härför erforderlig lagtext förutsätts utarbetad av utskottet. Under åberopande av det anförda hemställs att beslutar att skattelagstiftningen kompletteras därhän att vid bestämmandet av den slutgiltiga skatten för sambeskattade skattskyldiga eventuell förefintlig ö-skatteränta hos den ena parten må avräknas mot ifrågakommande kvarskatteavgift för den andra.
mot · G7021126 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1126 och vid uthyrningen av fritidshus Under våra fortfarande mycket koncentrerade semesterperioder kan det vara svårt att hyra en fritidsstuga. På de mest eftersökta platserna, t. ex. längs och , räcker fritidshusen helt enkelt inte till. Enligt vår uppfattning är det viktigt att inte minst barnfamiljer ges större valfrihet under semestern. För att nå det krävs flera åtgärder. Ett led i en sådan strävan är att stimulera till ökad uthyrning av de många privatägda fritidshus som finns i attraktiva områden. Förutom att det ger flera tillgång till våra finaste rekreationsområden skulle det betyda stimulans till turistnäringen och naturligtvis innebära en inkomst för stugägaren. I samband med uthyrningar till utländska turister skulle det dessutom medföra ett tillskott av främmande valuta. är uthyrning i ringa omfattning, dvs. när bruttointäkterna understiger . Gränsbeloppet har gällt . För att öka intresset för uthyrning av fritidshus föreslår vi att den nuvarande beloppsgränsen höjs till, bl. a. av fritidshusboendekommittén föreslagna, . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar höja gränsen för skattefrihet till uthyrning av fritidshus till . () ()
mot · G7021127 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1127 Ökad rörlighet på arbetsmarknaden Den bristande rörligheten på arbetsmarknaden har accentuerats . I en högkonjunktur kan människors ovilja att flytta hämma produktion och ekonomisk utveckling. Redan nu har man på många arbetsplatser i inlandskommunerna stora svårigheter att till sig knyta t. ex. välutbildade tekniker och ekonomer. Förhållandet har varit likartat när det gäller tandläkare och läkare. På grund av den höga utbildningskapaciteten och ett begynnande överskott av dessa kategorier har problemen minskat. Många mindre orter har dock många tjänster vakanta, medan unga läkare och tandläkare dröjer sig kvar på olika korttidsvikariat på högskoleorten eller i storstäderna. Anledningen till oviljan att ta ett välavlönat arbete och flytta till en mindre ort utanför storstadsområdet är oftast att den andra familjeparten inte kan få ett eget arbete på orten. Personalmän på de utsatta industrierna hävdar att man egentligen måste erbjuda två tjänster för att få en nyckelbefattning besatt. Bakom de påtalade svårigheterna ligger förstås skatteproblematiken. Även om de kvalificerade tjänsterna på mindre attraktiva orter får en generös lönesättning, blir nettoeffekten för familjen mycket lägre än om bägge makarna kan arbeta för relativt lägre löner. Familjen har helt enkelt inte råd att låta någon ta ett karriärjobb om det betyder att inte bägge makarna kan få arbete. Att komma till rätta med de här problemen är naturligtvis inte lätt. Ett reformerat skattesystem där principen om skatt efter bärkraft får fullt genomslag skulle onekligen underlätta problemen. En idé skulle också vara någon form av tudelning av familjeinkomsten under en övergångstid när inte bägge makarna kan få arbete. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning och förslag om åtgärder för en ökad rörlighet på arbetsmarknaden.
mot · G7021128 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1128 Beskattningen av fritidshus beläget i annan kommun än hemortskommunen Räntekostnader för fastigheter i annan kommun än hemortskommunen är vid den kommande taxeringen endast avdragsgilla mot inkomster som kan hänföras till den kommun där fastigheten är belägen. Ägare till fritidshus i annan kommun har, i den mån huset inte utnyttjas för omfattande uthyrning, inga sådana intäkter. Avdragsmöjligheterna inskränker sig därför till statlig taxering med en effekt av maximalt . För att komma i åtnjutande av det värdefullare kommunalskatteavdraget tillgriper många ägare till fritidshus i andra kommuner konster och knep. Notarielån, höjda lån på villafastigheten och borgenslån kan dölja det verkliga syftet med transaktionerna. Det är synnerligen otillfredsställande att smarta, välinformerade fastighetsägare med goda bankförbindelser skall få skattemässiga fördelar medan andra utan dessa egenskaper och förbindelser tvingas betala full skatt. För att åstadkomma likformig beskattning bör avdragsrätten för räntekostnader hänförliga till fritidshus göras oberoende av i vilken kommun fastigheten är belägen. Med stöd av det anförda hemställs att begär att regeringen överlämnar motionen till bostadskommittén för beaktande. () ()
mot · G7021129 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1129 m. fl. Beskattningen av småföretagare, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:1363 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om a) att räntetillägg för bil eller liknande tillgång som ingår i enskild näringsverksamhet skall beräknas på bilens värde efter avskrivning, b) att företagsskattekommitténs arbete bör bedrivas skyndsamt, c) att något förslag om införandet av ett breddat underlag för produktionsfaktorsskatten inte bör framläggas, d) att företagens uppgiftslämnande till myndigheterna bör begränsas, e) att betänkandet Kreativ finansiering (SOU 1983:59) bör beredas med skyndsamhet så att en proposition senast kan föreläggas , 2. att hos regeringen begär förslag om borttagande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital, 3. att hos regeringen begär förslag om införande av ett avgiftsfritt belopp i botten av egenföretagarinkomst, 4. att beslutar att lagernedskrivning åter skall kunna ske av lagrets värde, 5. att beslutar att den statliga bolagsskatten åter skall utgå , 6. att beslutar att återinföra det särskilda forskningsavdraget, 7. att beslutar att upphäva lagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto, 8. att hos regeringen begär förslag om införande av avdragsrätt för pensions- och kompanjonförsäkringspremier i förvärvskällan, 9. att hos regeringen begär en översyn av de särskilda beskattningsreglerna för fåmansföretag och de skattemässiga reglerna avseende kapitalförluster, 10. att hos regeringen begär en översyn av reglerna om skyldigheten för företagsledare m. fl. i fåmansföretag att avge deklarationsblankett 10, 11. att beslutar att preliminär B-skatt åter skall utgå av föregående års slutliga skatt, 12. att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att förenkla företagens inbetalning av skatter och avgifter, 13. att hos regeringen begär en översyn i särskild ordning av förmånsbeskattningen av jordbrukets bostäder, vilken även skall omfatta frågan om reduktion av förmånsvärdet på grund av att del av bostaden används som kontorsrum samt reglerna om räntetillägg för bostadsbyggnad. () . ÅSLING (c) () () () () () () () () ()
mot · G7021130 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1130 Avdrag för resekostnader vid utövande av umgängesrätt med barn Enligt de bestämmelser och anvisningar som finns utgivna för taxeringsnämndernas bedömning av enskilda deklarationer finns en bestämmelse som berättigar gifta och sammanboende med gemensamt barn att göra avdrag för resor till bostadsorten, då den skattskyldige arbetar eller vidareutbildar sig i sitt yrke på annan ort. Denna avdragsrätt måste ses som att statsmakterna vill göra det mer möjligt för en förälder att kunna träffa sitt/sina barn. (Att gift person oberoende om denne har barn eller inte får göra detta avdrag måste bero på oförändrade äldre bestämmelser.) Det måste emellertid anses orättvist att skild person men med ådömd eller frivilligt åtagen gemensam vårdnad om barn ej skall vara berättigad till detta reseavdrag, då reseavdraget ju är starkt anknutet till kontakten mellan barn och förälder. att beslutar att hos regeringen begära åtgärder så att avdragsrätt för hemresor i samband med besök hos barnet/barnen kan beviljas skilda föräldrar med gemensam vård om barn, när föräldrarna tillfälligt har förvärvsarbete på annan ort än hemorten.
mot · G7021131 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1131 Många jordbruksfastigheter, speciellt norrländska, drabbas av en orimlig fastighetsskatt beroende på att det finns flera bostadshus på fastigheten. Enligt den nuvarande fastighetstaxeringen beskattas dessa som annan fastighet även om ej avstyckning kan ske. Det görs ej någon bedömning om avstyckning kan ske och ej heller någon totalbedömning av taxeringsvärdets skälighet i förhållande till det förväntade saluvärdet. Taxeringsvärdet skall normalt motsvara av marknadsvärdet. Det förekommer att det totala taxeringsvärdet på fastigheter med flera bostadshus överstiger marknadsvärdet. Norrlandslänen drabbas i större utsträckning av dessa oformligheter i lagstiftningen än övriga landet, eftersom det av tradition ofta finns flera bostadshus på jordbruksfastigheter. Dessa har tidigare använts som sommarbostäder. Det var vanligt att man flyttade till ett annat hus . Även undantagsstugor för den äldre generationen var ofta förekommande. På många gårdar står dessa hus tomma. Det är endast i attraktiva turistområden som det finns möjlighet till uthyrning. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående jordbruksfastigheters taxeringsvärde.
mot · G7021132 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1132 Sedan fattade ett övergripande beslut om den svenska alkoholpolitiken 1977, har den totala alkoholkonsumtionen minskat med nära nog . Minskningen får ses som ett påtagligt bevis för att den beslutade alkoholpolitiken är verkningsfull. Trots den positiva utvecklingen finns det några angelägna bitar i den svenska alkoholpolitiken som bör förbättras. Ett område som förtjänar extra uppmärksamhet och som bör bli föremål för åtgärder från regeringen är reklam och marknadsföring av alkoholdrycker. Redan när fattade beslut om förbud mot reklam för vin, sprit och starköl i tidningar och på annonstavlor förutsågs att alkoholintressenterna skulle söka nya vägar för sin marknadsföring. Så har också skett, och det finns anledning att utvärdera reklamförbudet och skärpa lagstiftningen. I det sammanhanget finns det också anledning att undersöka hur vin- och spritagenternas verksamhet kan begränsas i avvaktan på en total avveckling av denna verksamhet. Ett annat område som egentligen bara berör alkoholpolitiken marginellt är alkoholserveringen på restauranger. Från hotell- och restaurangnäringen klagas ofta på det höga priset på alkohol. Eftersom restaurangerna betalar samma pris till Systembolaget som svensken i gemen gör, är det alltså andra orsaker som framtvingar de höga serveringspriserna. En orsak är att alltför många restauranger utnyttjar alkoholförsäljningen som huvudsaklig inkomstkälla. Detta förhållande bör granskas och ambitionen vara att motverka en sådan utveckling och i stället kräva av restaurangnäringen att matservering och andra tjänster svarar för en större del av deras inkomster. Genom undersökningar av skolungdomens alkoholvanor vet vi att alkoholkonsumtionen minskar och att allt fler ungdomar är absolutister. Detta är en positiv utveckling som samhället på alla sätt bör söka bibehålla. Genom undervisning och information kan elevernas attityder till alkohol och narkotika påverkas. Mot den bakgrunden är det angeläget att utbildning i alkohol- och narkotikafrågan ges ordentligt utrymme i all högskoleutbildning. Det är ett oeftergivligt krav att lärare av olika kategorier har goda kunskaper i alkohol- och narkotikafrågan. Andra nyckelgrupper är läkare och journalister. Förutom utbildning är det också viktigt att verksam skolpersonal ges fortbildning. alkoholpolitiska beslut rymmer många detaljbeslut. Det vore önskvärt att regeringen, på samma sätt som man gjort med lördagsstängda systembutiker, utvärderade effekten av enskilda beslut som information, reklamförbud m. m. Förden framtida alkoholpolitiken vore det värdefullt att få dokumenterat olika åtgärders effekt och genomslagskraft. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder inom alkoholpolitiken. () ()
mot · G7021133 · 1984-01-23 00:00:00 — Vissa rörelseidkares rätt till avdrag för bostadsräntor I syfte att bereda medborgarna goda möjligheter till ett gott boende har samhället beslutat om en rad stödåtgärder. En av dessa åtgärder innebär att bostadsräntor gjorts skattefria genom att avdrag får göras vid inkomsttaxeringen. För företagare som driver rörelse i annan kommun än hemortskommunen gäller detta i vissa fall inte. Om företagaren eller hans ev. maka inte har någon inkomst i hemortskommunen finns ingen inkomst att kvitta bostadsräntorna mot. Rörelseinkomsten skall nämligen taxeras i den kommun där rörelsen är belägen. Såvitt vi kan förstå synes inte denna effekt vara avsedd av lagstiftaren. Det finns heller ingen rimlig anledning varför företagare skall behandlas annorlunda än andra skattskyldiga. De förmåner som gäller för andra medborgare bör givetvis även komma dem till godo som driver rörelse under de omständigheter som beskrivits här. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning i syfte att åstadkomma likformig beskattning av bostadsräntor mellan dem som driver rörelse i annan kommun än hemortskommunen och övriga skattskyldiga. () () 1 1983/84.
mot · G7021134 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1134 Samordning av bränsleskatter och kilometeravgifter i de nordiska länderna Transportarbetet för varuutbytet mellan de nordiska länderna är en viktig och ökande verksamhet. När transporterna sker med lastbil påverkas kostnaderna av den utformning som resp. land gett vägtrafikbeskattningen. I har vi fordonsskatt och kilometerskatt. När fordon registrerade i de andra nordiska länderna kör i betalar de också skatt enligt särskilda tariffer. På samma sätt får svenskregistrerade fordon erlägga avgifter enligt de olika regler som gäller i de andra länderna vid körning inom dessa. De olika systemen kan medföra att det blir skillnader för transportarbetet beroende av hur tariffer är utformade och tillämpas. Bedömningen är att det för svenska fordon är dyrare att köra i än vad det är för norska fordon att köra i . Detta kan påverka och snedvrida konkurrensen mellan åkerier och vara ett slöseri med resurser. En transport ger för ett svenskt åkeri kostnaden i och en hög kostnad i . För det norska åkeriet gäller kostnaden inom det egna landet och en låg kostnad i . Det borde vara angeläget att förenkla reglerna och att de utformas så att tarifferna inte medverkar till den snedvridning som vårt exempel visar på. bör i aktualisera sådan samordning av dessa bestämmelser att det blir konkurrens på lika villkor. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställer vi att beslutar att uppdra åt svenska delegation att aktualisera frågan om samordnade tariffsystem för lastfordonstrafiken i enlighet med vad som i motionen anförts. . () ()
mot · G7021136 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1136 Rätt till skatteavdrag för vissa barnomsorgskostnader Den ekonomiska brottsligheten okar. Granskar man verkligheten bakom påståendet finner man att många människor blir ekonomiska brottslingar av nödtvång. Hit hör föräldrar som inte får barnomsorg och privata dagmammor. Inga föräldrar har råd att av beskattade medel betala en dagmamma full lön med sociala avgifter. Ingen dagmamma kan ta så mycket betalt att hon kan betala skatt på inkomsten. Medan stat och kommun subventionerar daghemsplatser med i genomsnitt . per barn och år, lämnas de föräldrar som inte lyckats få plats i en helt omöjlig ekonomisk situation. Därför bör kostnaderna för lön till privat dagmamma i den mån den utgör utgift för intäkternas förvärvande vara avdragsgill vid statlig och beskattning. Följande fördelar uppnås: 1) Föräldrarna kan betala full lön och arbetsgivaravgifter. 2) Dagmamman erlägger skatt, blir berättigad till sjukpeng, får ATPpoäng och de andra sociala förmåner som följer med en arbetsinkomst. 3) Dagmamma och föräldrar slipper känna sig som brottslingar. 4) Vi får ett nytt accepterat yrke: barnvårdare i egen regi. 5) Arbetslösheten minskar. 6) Antalet barnvårdare i egen regi kan öka. 7) Barnomsorg på udda tider kan bli lättare att ordna. 8) Trycket på den kommunala barnomsorgen minskar. 9) Stat och kommun sparar pengar. 10) Ett större mått av rättvisa mellan olika barnomsorgsformer skulle skapas. 11) Inkomstbortfallet för stat och kommun blir minimalt, om något. 12) Den ekonomiska brottsligheten minskar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för kostnader för barnomsorg hos barnvårdare i egen regi. () ()
mot · G7021137 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1137 och i Skatt på traktorsläp Det har inte ansetts nödvändigt att beskatta släp till traktorer eftersom traktorn redan är beskattad. I verkligheten förhåller det sig emellertid så, och det är särskilt utpräglat i , att många släp i stor utstäckning framförs på allmänna vägar. Det gäller t. ex. vid potatis- och betkampanjer, sädestransporter o. d. Det förekommer också att dessa släpfordon, som i vanliga fall har en lastkapacitet på upp till är försedda med draganordningar som inte kan anses motsvara dagens krav på trafiksäkerhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av nuvarande besiktnings- och beskattningsregler för traktorsläp. HANS () i
mot · G7021143 · 1984-01-23 00:00:00 — Enligt nu gällande tillämpning av bestämmelser äger lantbrukare ej rätt att vid taxering av bostadsförmån undanta det rum som används som kontor. Med det omfattande bokförings- och redovisningsarbete och därtill hörande material som dagens jordbrukare åläggs är det orimligt att ett rum som uteslutande används till kontor skall anses vara en förmån av bostad. Nuvarande beräkningsgrunder för bostadsförmånens storlek bör inte utgöra något hinder för reducering för kontorsrum. T. o. m. inkomsttaxering undantogs rum, som uteslutande används som kontorsrum, vid beräkning av förmånsvärde av bostad på jordbruksfastighet. I RSV:s länsanvisningar 1982 reducerades förmånsvärdet med . Genom regeringsrättens dom angående (RP 81 1:62) blev dock möjligheten till avdrag för kontorsrum kraftigt beskuren. För att kontorsrum skall få undantas krävs att rummet ligger för sig och inte kan utnyttjas ihop med den övriga bostaden. Denna dom överensstämmer med tidigare domar av regeringsrätten, som avser inkomst av tjänst och rörelse. Regeringsrätten har alltså i dessa tidigare domar intagit samma restriktiva och märkliga ståndpunkt beträffande avdrag för kostnader för arbetsrum. Det kan därför konstateras att man i praxis inte vill beakta kontorsrum i den egna bostaden och att det behövs en lagändring för att få avräkna kontorsrum vid beräkning av förmånsvärde i jordbruk och rörelse. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om bostadsförmånsbeskattning i enlighet med vad som angivits i motionen. 1 1983/84.
mot · G7021144 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1144 Det finns ett starkt och väldokumenterat behov av ett nytt polishus i . Polisväsendet har vuxit ur de nuvarande lokalerna, och man har därför tvingats dela upp verksamheten och finns f. n. lokaliserad på tre olika ställen i kommunen. Detta är mycket hämmande för effektiviteten i arbetet då den naturliga kontakt som annars finns mellan olika enheter saknas på grund av den lokalmässiga uppdelningen. Denna situation upplevs också som mycket negativ ur arbetsmiljösynpunkt. I samband med byggandet av ett nytt polishus i skall också ett allmänt häkte inrymmas. F. n. finns allmänt häkte i . Detta häkte användas för hela . Det innebär bl. a. långa transporter vilket tar stora personella och ekonomiska resurser i anspråk. Dessutom är det stor platsbrist vid allmänna häktet i , vilket ytterligare understryker behovet av nybygge i . De överläggningar som skett mellan och kommun har resulterat i att man är överens om lämplig tomt för det nya polishuset. Det finns ej heller några stadsplanemässiga hinder för ett snabbt igångsättande av polishusbyggnationen. Byggandet av nytt polishus i bör alltså prioriteras högt i den investeringsplan som finns. En finansiering via arbetsmarknadspolitiska medel bör också övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om angelägenheten av att ett nytt polishus i projekteras och genomförs möjligt. () . ()
mot · G7021145 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1145 inköpte en fastighet i . Fastigheten avsågs bebyggas med förvaltningsbyggnader för polishus och tingsrätt. Byggande av förvaltningslokaler för påbörjades och beräknas vara färdigt . Tanken var från början att de båda förvaltningsbyggnaderna skulle uppföras eftersom vissa lokaler i byggnaderna avses utnyttjas gemensamt av personal vid polismyndigheten och tingsrätten. Nuvarande polishus i är gammalt och starkt nedslitet samt alldeles för litet. Vissa lokaler är alls inte ändamålsenliga, yrkesinspektionen har påtalat olägenheter och hälsorisker. Dessutom är myndigheten splittrad på inte mindre än sju olika adresser. Detta medför stora olägenheter framför allt i ledningsfunktionen. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna i Nyköpings- och är hög. Enligt länsarbetsnämnden befaras den öka ytterligare. För att så snabbt som möjligt tillgodose polisens behov av ändamålsenliga lokaler, för att öka arbetstillgången bland byggnadsarbetare inom regionen och för att få ett rationellt byggande till stånd borde byggande av förvaltningslokaler för tingsrätt och polismyndighet ske i obruten följd. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av förvaltningslokaler för tingsrätt och polis i . () ()