mot · G7021732 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1732 i och universitets framtida organisation All statlig högskoleverksamhet i är samlad i en enda enhet, . Denna ordning har gällt sedan högskolereformens genomförande 1977. är därmed landets största vad avser omsättning och bredd i verksamheten. Alltsedan högskolereformen har frågan om enhetsindelningen vid högskolan i diskuterats. Från såväl tekniska högskolan i som i har starka önskemål om en självständig ställning som högskoleenhet framförts. Frågan har ytterligare aktualiserats dels i samband med översynen av högskolornas interna organisation, dels i samband med att en utredning rörande högskoleindelningen presenterats inom UHÄ (Högskoleindelningen - arbetsledning och samverkan inom högskolan. Den senare rapporten förordar entydigt en uppdelning av i mindre högskoleenheter. En sådan förändring skulle enligt rapporten ge ökade möjligheter att inom de separata enheterna tillgodose viktiga samhällsintressen, som administrationen skulle kunna minska och resursanvändningen effektiviseras. har ett utredningsarbete genomförts i syfte att kartlägga opinionen i de frågor som sammanhänger med enhetsindelningen. Därvid har de önskemål om en självständig ställning som högskoleenhet inom tekniska högskolan i och i ånyo understrukits. Således har berörda organ inom dessa båda områden entydigt uttalat att de önskar att frågan om enhetsindelning vid görs till föremål för en ingående utredning. De tekniska högskolorna har kommit att spela en allt större roll för utvecklingen av det svenska näringslivet. Samarbetet mellan industri och högskola har expanderat och kan förväntas expandera kraftigt , som en rad nya samarbetsformer kommer att prövas. Den sektoriella forskningen får allt större betydelse inte minst inom det tekniska området. Mot den bakgrunden är det viktigt att de tekniska högskolorna kan ges sådana arbetsformer att de på ett effektivt sätt kan samverka med näringsliv och samhälle. Det är också väsentligt att de företrädare för samhället som engageras i högskolans lednings- och planeringsfunktioner kan komma så nära verksamheten att de på ett meningsfullt sätt kan ges tillfälle att arbeta med högskolans frågor. Dessa möjligheter försvåras i en organisation med så stor spännvidd som den som finns inom . Också för verksamheten vid gäller att denna har en delvis annorlunda inriktning än den traditionellt akademiska forskningsstyrda utbildning som dominerar inom . De kvalitetskrav och den annorlunda kunskapstradition som präglar de mer praktiskt orienterade lärarutbildningarna står därför ofta i konflikt med verksamhet i övrigt. Frågan om högskolans inre organisation har i mycket kommit att fokuseras kring frågor som gäller den administrativa verksamhetens omfattning. Det råder ingen tvekan om att en så stor organisation som innebär stora risker för en onödig byråkratisering. Långa beslutsvägar liksom dålig kontakt mellan verksamhet och administration blir konsekvenser härav. En uppdelning av i mindre enheter skulle avsevärt förbättra förhållandena härvidlag som kostnaderna för administrationen sannolikt härigenom skulle kunna begränsas. Sammantaget pekar en rad skäl på att behovet av att ytterligare utreda frågan om Lunds universitets framtida organisation är stort. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en utredning angående och dess organisation. HANS () i