mot · G7021086 · 1984-01-20 00:00:00 — 1983/84: 1086 m. fl. Fri konkurrens m. m. I en marknadsekonomi skall konkurrens och mångfald stimuleras och monopol och konkurrensinskränkningar motverkas. beslöt 1982 på förslag av mittenregeringen om en ny konkurrenslag, som innebar en effektivisering av samhällets insatser mot skadliga konkurrensbegränsningar. infördes en fusionskontroll som ger samhället möjlighet att ingripa mot företagsförvärv som leder till marknadsdominans och begränsning av konkurrensen. I samband härmed erhöll NO och vissa resursförstärkningar med tanke på de vidgade arbetsuppgifter som den nya konkurrenslagen lade på dessa myndigheter. I årets budgetproposition föreslår regeringen - mot bakgrund av svårigheterna att bedöma resursbehovet till följd av den nya lagstiftningen - att anslagen för NO räknas upp med . enligt ett modifierat huvudförslag. Vi kan t. v. acceptera denna anslagsram. Det är viktigt att de offentliga organen lever upp till de allmänt accepterade principerna om fri konkurrens och fri upphandling. Stat och kommun måste motstå frestelsen att gynna egna företag vid köp och upphandling. För att inte riskera protektionistiska åtgärder mot svensk export och svenska offerter vid offentlig upphandling i andra länder måste vi själva tillämpa frihandelns och den fria konkurrensens principer och följa GATT-koden om offentlig upphandling. Ett öppet anbudsförfarande bör vara en självklarhet också inom den offentliga sektom. Flera exempel på konkurrensbegränsningar i offentlig verksamhet framkom vid den s. k. konkurrensriksdagen . är ett statligt affärsdrivande verk med monopol på telenätet och flertalet teletjänster i . har 1980 beslutat om en uppluckring av monopolet i takt med att den tekniska utvecklingen möjliggjorde det. föreslås nu få sin externa finansiering förlagd utanför statsbudgeten, vilket ur statsfinansiell synpunkt kan vara befogat, men finns risken att statsmakterna förlorar möjligheten till insyn och inflytande över utveckling och investeringar, vilket vore särskilt olyckligt med tanke på verkets monopolkaraktär. Detta dilemma kan enklast lösas genom att monopol i vissa avseenden upphävs. Vi vill påminna om att monopolföretaget på teleområdet i genom federala beslut delats upp i flera fristående regionala teleföretag. 1 1983/84. Den tekniska utvecklingen har lett till att tidigare skäl för monopol i flertalet fall bortfallit. På ett område som delvis berör yttrandefriheten är monopol dessutom speciellt olämpligt. har släppt monopolet på flera områden. Det är positivt. stärks skälen för att nu bör ta den principiella ståndpunkten att fri konkurrens bör råda för allt telematerial som pluggas in på telenätet. I och med att släpper monopolet på allt fler områden förvandlas en allt större del av verket från en myndighet med myndighetsfunktioner till ett företag som verkar i konkurrens på en marknad. Det blir allt svårare att konstatera om konkurrensdelen drar nytta av monopoldelen eller inte. När konkurrensen ökat, ökar ockå behovet av att myndighetsfunktioner klart avskiljs från det konkurrerande teleföretaget. Enklast skulle detta kunna lösas genom att ansvaret för nätet, övervakningen av telefonins kvalitet och det internationella samarbetet - dvs. myndighetsfunktionen - ligger kvar på det nuvarande . Ansvaret för provning av telematerial kan antingen ligga kvar på eller överföras till ett nytt fristående organ. Ansvaret för nätet skulle kunna ske antingen genom att televerksmyndigheten själv sköter nätet eller genom att sådana tjänster upphandlas. bör ett från televerksmyndigheten helt självständigt telematerialföretag inrättas. har 1983 importerat knapptelefoner för att konkurrera på den fria marknad som i strid mot monopolet växt fram för att tillgodose konsumentbehovet. I och med denna import bortfaller merparten av televerksledningens argument om att ett upphävande av monopolet skulle få allvarliga sysselsättningseffekter. Självfallet är det främsta hotet mot sysselsättningen att verket på grund av monopolet blir så skyddat att man inte förmår att tillgodose konsumenternas krav. i håller internationellt sett låga priser och säger sig arbeta med stor effektivitet. Det bör då inte vara några svårigheter för ett på byggt företag att klara sig i fri konkurrens och att hävda sysselsättningen. är landets största dataföretag. Dess nät får en allt större betydelse för verksamhet inom både privat och offentlig sektor. bör ha ansvar för att ett övergripande bredbandsnät verkligen fungerar, men måste därmed ingalunda ha ensamrätt vare sig på byggandet av nätet eller på bredbandstjänsterna. Ett svenskt bredbandsnät blir till störst gagn om det produceras av svensk industri av små och större företag i samverkan med . släppte 1983 monopolet på låghastighetsmodemerna. Dock är monopolet kvar på höghastighetsmodem. Detta är det allvarligaste inslaget i monopolet. Modemerna används för överföring av information mellan datorer och spelar en stor roll i framtidens informationsförmedling. monopolställning har inte medfört en anpassning till markna dens behov av teletjänster. Telenätet klarar i vissa fall inte belastningen och abonnenterna kan då helt enkelt inte nå varandra det gäller bl. a. teletrafiken mellan och vid vissa tider . Det gäller även viss ny teleteknik där introduktionen i fördröjts av monopolställning. Telefonautomater är ofta trasiga, det är i vissa fall långa väntetider för reparationer. Priserna på vissa teleledningar och teletjänster har varit snabbt stigande. ABAB är ett statsägt bevakningsföretag, som har monopol på bevakning av statliga myndigheters byggnader. Av flera skäl borde här introduceras ett moment av konkurrens, bl. a. för att minska statens kostnader för bevakning. NO har haft anledning att granska ABAB:s prispolitik i relation till privata bevakningsbolag. I budgetpropositionen föreslås att ABAB:s särställning skall bekräftas beträffande s. k. högviktiga skyddsföremål trots att monopolutredningens förslag gick i motsatt riktning. Vi avvisar regeringens förslag på denna punkt. Regeringen beslöt om en ändring i förordningen om miljöfarligt avfall som ger SARAB ett reellt monopol på hanteringen av miljöfarligt avfall. hade betydande mängder avfall exporterats till för att destrueras där, vilket varit ur såväl miljövårds- som kostnadssynpunkt en fördel. Efter det att förordningen ändrats har icke medgivit tillstånd för utförsel av miljöfarligt avfall. Detta av den introducerade handelshinder har tagits upp i den svensk-norska blandade kommissionen och även föranlett en fråga i det norska , varvid helt riktigt påpekats att den svenska åtgärden vidtagits för att begränsa konkurrensen för svenska SARAB. Det finns enligt vår mening ingen anledning försvåra export av avfall för destruktion i annat land, när detta bedöms ekonomiskt fördelaktigt. har skyldighet att i PR-banken placera de inlåningsmedél som finns på icke räntebärande postgirokonton. Detta innebär att en väsentlig del av bankens verksamhet är skyddad från konkurrens. Inte minst med tanke på en kommande börsintroducering av PR-banken är detta förhållande orimligt och strider mot banklagstiftningens principer om konkurrensneutralitet mellan de olika bankerna. Erfarenheterna visar att monopolskydd alltid innebär risker för fördyringar för kunderna och ineffektivitet. Om alla banker tilläts tävla också om postgiromedlens förvaltning skulle det med all säkerhet leda till ett bättre resultat. På tekoområdet finns flera exempel på protektionistiska åtgärder från svensk sida riktade mot tekoimporten. Vi anser, att på lång sikt bör avskaffa de särskilda restriktioner som finns på tekoområdet och som i huvudsak är riktade mot tekoproducerande . Också för handeln med tekoprodukter inom landet finns faktiska konkurrensinskränkningar. har medverkat till konkurrensinskränkningar vad gäller tillförseln av patientskjortor till sjukvården. Detta framgår av ett uttalande från NO , där det påpekas, att prissättningen inom och dess underleverantörer haft sin grund i möjligheten att få vissa förluster täckta genom koncernbidrag från ägaren/staten. Detta har bidragit till svårigheter för den ende betydelsefulle konkurrenten och syftet har varit att därigenom vinna en konkurrensfördel och i längden en monopolställning. NO skriver: I det nu aktuella ärendet har det funnits risk för att en av de två större med varandra konkurrerande leverantörerna av patientskjortor, skulle bli utkonkurrerad inte på grund av högre kostnader och sämre effektivitet utan därför att den andra stora leverantören, , i sin prissättning kunnat dra fördel av ett mindre effektivt statligt företags, Trivabs möjligheter att täcka uppkomna förluster genom koncernbidrag inom . Statens pris- och kartellnämnd har ett antal uppgifter i samband med prisutvecklingen inom landet. Bland dessa ligger både prisövervakning och tillämpning av prisregleringslagen. Som allmän princip anser vi att prisregleringen och långvariga prisstopp får negativa effekter inom samhällsekonomin och därför icke bör förekomma. Priserna spelar i en marknadsekonomi en fundamental roll som informationssignaler och förmedlare av konkurrensens effekter. SPK:s resurser för priskontroll bör anpassas till denna princip. I budgetpropositionen föreslås emellertid att ett antal tillfälliga tjänster för priskontroll blir permanenta. Vi anser det inte befogat att vi i nuvarande läge, då prisstopp inte råder och inte bör införas, avdela så stora resurser till SPK:s priskontrollerande verksamhet. Anslaget till SPK bör därför minskas med i första hand 0,5 milj. kr. Med anledning av vad ovan anförts hemställer vi* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om export av miljöfarligt avfall, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensbegränsningar i den inhemska handeln med tekoprodukter, * Se även motionerna 1983/84:1087-1088. 3. att beslutar anvisa ett i förhållande till budgetpropositionen med . minskat anslag till SPK, förvaltningskostnader. () ()