mot · G7022116 · 1984-01-23 00:00:00 — Per Stenmarck m.fl. Öresundsförbindelserna m. m. I den gamla sången vit kanin sjöng , apropå oss skåningar: och vi har vårt eget tänkesätt, och vi tänker både titt och tätt. En del av förslagen i den här motionen har tillkommit genom just den typen av tankeverksamhet. Beskrivningar av börjar ofta med att man talar om hur eländigt allting är. Man brukar säga att ett antal strukturkriser har präglat länet . Många tidigare blomstrande industrier har minskat kraftigt, vilket fört med sig en snabb ökning av arbetslöshetssiffrorna. tillhör de hårdast drabbade länen i riket. De branscher som drabbats speciellt hårt är varven - Öresundsvarvet i har lagts ned och har minskat kraftigt - textil- och konfektionsindustrin - som har halverat antalet anställda och gummiindustrin Ökningen inom den privata sektorn ligger inom den avancerade industrin, exempelvis läkemedelsindustrin, olika typer av uppdragsverksamhet samt banker och försäkringsbolag. Eftersom nedgången framför allt har drabbat arbetskraftsintensiva näringsgrenar, så har uppgången på andra håll inte kunnat kompensera. I stället har den offentliga sektorn expanderat. Antalet anställda inom socialvård ökade med 15 000 och inom hälsooch sjukvård med 13000. Antalet anställda inom rekreations- och kulturverksamhet ökade med över 4000. Om på många sätt är ett krisernas län så är det på andra sätt de stora möjligheternas län. Det är där chansen finns att driva fram en positiv utveckling för hela vårt land. Det är viktigt att betänka att i varje kris finns en möjlighet. Varför skall egentligen alla problem lösas enligt gängse konventionella metoder. höjer socialdemokraterna skatten, inför löntagarfonder, ökar byråkrati och pappersexercis och för en diskussion om att införa etableringskontroll för småföretagare. Låt oss göra tvärtom i stället! Sänka skatten, glömma löntagarfonderna och stödja alla som vill starta eget! kan vi se hur en entreprenöranda växer fram, främst i de forskningsbyar som startats framför allt i och omkring . En ytterligare fördel för ligger i närheten till . Skånskt näringsliv bör på ett aktivare sätt länkas samman med . Detta bör diskuteras mer i företagskretsar. 1 1983/84.3 sami. Det är alltid lätt att peka på de negativa sidorna o I andra delar av vårt land talar man fortfarande om det rika , landet Gösen som flyter av mjölk och honung, och som kan lösa sina problem själva. o Vi har viss brist på mark. Det blir lätt så när industrin har goda förutsättningar som jordbruket har den mest högvärdiga jorden, och den totala arealen inte är särskilt stor. o Industrin är väldigt hemmamarknadsorienterad. Vi behöver mer exportindustri. Just i bör denna ha störst möjligheter! men faktum är att det är precis lika lätt att peka på de positiva sidorna o Därför att är väldigt rikt på möjligheter, o Vi har ett väl utvecklat näringsliv - om än för litet - med väldutbildad arbetskraft. o Länet är tättbefolkat - men inte mer än att det finns trivselrum. o Vi har goda utbildnings- och forskningsresurser. o Samarbetet mellan forskning och näringsliv är bättre utvecklat än på de flesta andra håll. o Det är relativt lätt att få bostad inom flera kommuner, o Vi har vår närhet till kontinenten. Transportstöd behövs inte men väl ett bättre kommunikationsnät. Detta vore bra för industrin men också befrämjande för kultur och fritid, o Vi har mycket goda naturliga förutsättningar för jordbruk, o Och sist men inte minst; ligger mitt i . Detta utnyttjas inte i tillräcklig utsträckning. Jordbruket och livsmedelsindustrin i Jordbruket har av tradition haft en stark ställning i . Samma kan sägas om trädgårdsnäringen. Genom sitt geografiska läge har länet ett för jordbruksproduktion mycket gynnsamt klimat. Åkerjordarna i länet kan också räknas till de bästa i . Kunniga jordbrukare och anställda har förmått att väl ta till vara de naturliga förutsättningarna. I nedanstående diagram redovisas arealens fördelning på ägoslag i och i en utpräglad jordbrukskommun i jämförelse med riket. Man kan konstatera att har en mycket större andel åker än resten av landet. Detta kompenseras av ett betydligt mindre innehav av skogsmark och annan mark. När det gäller åkerns användning kan det noteras att ca 2300 ha i användes för odling av köksväxter på friland. Det motsvarar av hela arealen i landet. Dessutom förekommer en stor produktion Användning sn total areal 1981 Aker 8/o 38 000 000 hk. av grönsaker och blommor i växthus. Trädgårdsnäringen kan därmed en stor betydelse för såväl länet som hela landet. Strukturförändringen i jordbruket har varit kraftig . Antalet mindre brukningsenheter (<20 ha åker) gick ned med ca 300 i genomsnitt medan de större företagen ökade med ca 20 , vilket tyder på en sammanslagning till större enheter. Antalet stora brukningsenheter har ökat . De mindre har reducerats till mindre än hälften av det antal som gällde 1956. Strukturförändringen har bidragit till att antalet sysselsatta i jordbruket minskat kraftigt. Bara minskade antalet sysselsatta i jordbruket från ca 23 000 till ca 18 500 eller med ca 4 500 personer och . Ser man till antalet sysselsatta i den direkta jordbruksproduktionen motsvarar det bara av antalet sysselsatta i länet. I svarar jord- och skogsbruket för av sysselsättningen. Räknar man däremot in hela livsmedelsindustrin och alla olika serviceföretag och leverantörer av förnödenheter till jordbruket i blir andelen sysselsatta betydligt högre. Även det till jordbruket knutna skogsbruket, om än i betydligt mindre omfattning än i de flesta andra delar av landet, skapar en mängd sysselsättningstillfällen, ca 3500. Livsmedelsindustrin i landet sysselsatte drygt 71000 personer, motsvarande av hela sysselsättningen inom industrin, och är därmed en av de största industribranscherna. Av landets livsmedelsindustri återfinns i vilket innebär ca 14000 sysselsatta . är därmed det län i landet som har flest personer sysselsatta inom livsmedelsindustrin. I länet är frukt- och grönsaksindustrin den ojämförligt mest betydande delbranschen sysselsättningsmässigt sett. Mycket betydande är också slakteri- och charkuteriindustrin, sockerindustrin samt bageriindustrin. Livsmedelsindustrin i länet är inom flera delbranscher mycket modern och har många stora arbetsställen. i branschen har även jämfört med riket hunnit längre med den pågående rationaliseringen. Inom vissa delbranscher kan dock sysselsättningsminskningar på grund av strukturförändringar förväntas . Med sin struktur, sitt kunnande och sitt geografiska läge bör dock livsmedelsindustrin i ha goda möjligheter att öka sin produktion. Då avsättningsmöjligheterna inom landet är begränsade är det angeläget att exportmöjligheterna förbättras. Ur samhällsekonomisk synpunkt måste det vara riktigt att utnyttja de produktionsresurser som finns inom jordbruket och livsmedelsindustrin. Arbetstillfällen kan bibehållas i ett läge där sysselsättningssituationen i länet är besvärlig. Exportinkomsterna påverkar handelsbalansen på ett för samhället gynnsamt sätt. De allmänna förutsättningarna för jordbruk, trädgårdsnäring och livsmedelsindustri har mycket stor betydelse för näringslivet och sysselsättningen i länet. Därför får nya skatter och pålagor på dessa näringar större återverkningar i än i andra län. Den socialdemokratiska regeringspolitiken inger stor oro för framtiden. Det är med stort intresse vi följer arbetet livsmedelskommitté. I denna motion avser vi inte att nu komma med en mängd olika förslag till förändringar och förbättringar på livsmedelspolitikens område. slutbetänkande får avvaktas. Vi vill dock ta upp två frågor som föranletts av en rapport från en expertgrupp inom livsmedelskommittén. Det gäller dels stärkt marknadsföring för svensk livsmedelsexport dels möjligheterna att ersätta importen av proteinfoder med inhemskt foder. Expertgruppen anser att de svenska exportmöjligheterna på är större för spannmål och oljeväxtfröer än för animaliska produkter, särskilt mejeriprodukter. Förutsättningarna för att exportera förädlade livsmedel bedöms dock som ganska goda på en del marknader. Gruppen anser att det är viktigt att livsmedelsföretagens exportintresse stimuleras och det behövs också större resurser till Promotion (SFP). Expergruppen anser att det behövs en särskild utredning om detta. Vi vill för vår del starkt stryka under behovet av större resurser till exportstimulans. att expertgruppens rapport behandlas snabbast möjligt. En utredning om SFP:s uppgifter och verksamhet får inte dras i långbänk. När det gäller möjligheterna att ersätta importerat proteinfoder med foder som produceras inom landet konstaterar gruppen att möjligheterna är begränsade till följd av internationella åtaganden, särskilt gäller detta gränsskyddsåtgärder i syfte att minska importen t. ex. av fiskmjöl. På kort sikt är det möjligt att gruppen har rätt. Däremot tycker vi att det på lång sikt är en alltför defensiv uppfattning. Bara har det hänt en mängd positiva saker som gör det mera lönsamt att odla proteingrödor. Vi tänker t. ex. på foderärtodlingens framgångar och de ökade satsningar som görs på förädling, odlingsteknik och på maskinsidan. Importen av oljekraftfoder /82 var . Dessutom importerades köttoch fiskmjöl. Till detta kommer importerat glutenfoder (21,6), kli (25,0) och melass (54,5) till en sammanlagd kvantitet av . Mot nettoimportkvantiteterna får ställas en export av ca oljefröer (raps, rybs, senap), som torde svara mot ca oljekraftfoder. Det torde alltså röra sig om en nettoimport räknat i kraftfoder av omkring . Kvantiteten är intressant bl. a. ur den synpunkten att en ökad självförsörjning med foderprotein torde vara den snabbaste vägen till minskade spannmålsöverskott. Vi menar därför att frågan om att ersätta en del av det importerade proteinfodret med foder som produceras inom landet bör få en betydligt positivare behandling vid det fortsatta arbetet i livsmedelskommittén. Skogsarealen i är liten, ca 75 000 ha. Av skogsarealen utgör barrskog, huvudsakligen gran, bokskog och ek och övrig ädellövskog. , al och annan lövskog upptar av arealen, resterande utgörs av barr-lövblandskog och kalmark . Den årliga tillväxten är f. n. beräknad till sk (skogskubikmeter) motsvarande 6,7 m3sk per hektar skogsmark. Åldersklassfördelningen visar att av barrskogsarealen utgörs av ungskog under . Detta medför en kraftigt ökad årlig tillväxt . Anledningen till att planteringen av gran ökat och , då bokskogslagen trädde i kraft, är att den gett ett högre ekonomiskt utbyte. Lövskogen har tidigare präglat länets skogsareal. Skogsägare och natur- och fritidsintresserade har delade meningar om skogsmarkens användning. Lövskogsområdena upplevs ofta som bättre strövområden, med ett mera varierat växt- och djurliv, än täta granplanteringar. Den enskilde skogsägaren vill naturligtvis ha största möjliga lönsamhet. 1* 1983184. Bevarandet av mera orörda skogsområden i de större tätorternas närhet som strövområden torde man inte kunna klara ekonomiskt inom det privatägda skogsbruket i . Den enskilt ägda skogen upptar av skogsarealen. Staten och övriga allmänna ägarkategorier innehar och bolag av arealen. Flera kommuner, och i innehar större markområden som avsatts för rekreations- och fritidsändamål. Granskogen i har utsatts för svåra stormfällningar. Lövträden är oftast mera tåliga mot stormskador genom ett djupare rotsystem. har ett nytt problem för främst granskogen kunnat iakttagas även i . Det gäller skador på skogen genom luftföroreningar bestående av bl. a. svaveldioxid, kväveoxider, ozon och tungmetaller. Trädens bärr eller blad utsätts för s. k. torrdeponering av luftföroreningar, som i tillräckligt höga doser är direkt förgiftande. Dessutom blir marken försurad. Detta ökar koncentrationen av metaller, främst aluminium och tungmetaller. Trädens rötter förstörs härigenom. Utsättes träden då också av torka, vind eller insekter dör de. På kontinenten har försurningsskadorna fått förödande konsekvenser bl. a. i . Men problemen har även kommit till där de södra delarna av landet är mest utsatta. De skogsvårdande myndigheterna måste snabbt skaffa sig en överblick över situationen. måste olika åtgärder sättas in för att minska utsläppen inom landet. Regeringen bör i den aviserade propositionen om vissa kolfrågor komma med förslag till minskade utsläpp på kolområdet. Ytterligare påtryckningar på det internationella området måste också till. Länderna nere på kontinenten måste minska sina utsläpp av luftföroreningar. I debatten har det i bland hävdats att lövträden har större motståndskraft mot luftföroreningar och försurning. Vi finner det angeläget att denna fråga blir föremål för närmare utredning, då den kan få stor betydelse för framtiden. Lövträden kan bli räddningen till dess luftföroreningarna bringats under kontroll. Ur ekonomisk synpunkt kan det alltså finnas flera skäl att se mer positivt på lövskogen för framtiden. Det gäller också att hitta nya användningsområden för lövträdsvirket, som ger bättre ekonomi. Genom information och bättre utbildning skulle man kunna förbättra kunskaperna kring skötsel av lövskog. Skogsvårdsstyrelser, skogsägarföreningar samt lantbruks- och skogsskolorna i de län som har större lövskogsarealer måste här ta sin del av ansvaret. Statens stöd till ett mer ekonomiskt skogsbruk när det gäller lövskog skulle kunna göras genom en bättre satsni ng på skogsträdsförädling t. ex. vad gäller bok, ek och al. Statens nuvarande stöd till kollektiv forskning rörande bl. a. skogsträdsförädling regleras i ett avtal mellan staten och Stiftelsen . Avtalet avser tiden - . Innan avtalet går ut borde man undersöka möjligheterna att inom ett nytt avtals ram få med förädlingsverksamhet inriktad på lövträd. Skulle detta inte kunna genomföras bör andra lösningar prövas. En omdisponering av anslagen i proposition 1983/84:100 bil. 11 under D 6. Bidrag till skogsvård kan vara en lösning. Slättlandskapet - möjligheter och problem Jag trivs bäst i öppna landskap sjunger . skånska slättlandskapet ett öppet och ljust landskap. Slätten har odlats i årtusenden och den har naturligtvis förändrats av generationer av bönders odlarmödor. Varje generation har utifrån sina förutsättningar, förhållanden och behov skapat sin tids kulturlandskap. Samhällets olika krav på jordbruksnäringen har växlat. drog enskiftet fram i och sprängde den gamla skånska byn. Gårdarna flyttades ut och såväl jordbruket som hela landskapet förändrades. tiders krav på ett rationellt jordbruk, som kan producera billiga livsmedel har satt sina spår. Det behövs färre kor att producera den mjölk som behövs inom landet och hästarna har ersatts med traktorer. Vallarealerna har därför minskat kraftigt och många betesmarker har plöjts upp. Jordbrukets rationalisering har möjliggjorts bl. a. geom en kraftig mekanisering. Mekaniseringen har inneburit krav på större fält utan hinder av pilevallar, enstaka träd, märgelgravar och öppna diken. Förändringarna av slättlandskapet kan dock leda till en utarmning av landskapet - till en biologisk monotoni. anordnade Sydsvenska geografiska sällskapet en sammankomst med temat Slättlandskapets kris. Olika forskare och företrädare för organisationer och myndigheter deltog. Utifrån vetenskaplig synpunkt kritiserades de förändringar som bl. a. det moderna jordbruket givit upphov till. På en del jordbrukarhåll uppfattades måhända frågan som en kritik mot den enskilde jordbrukaren. Debatten om slättlandskapet har emellertid fortsatt. Tidningarna i länet har också tagit upp frågan. Syftet att göra oss alla mer medvetna om vad olika förändringar kan innebära för åkerjorden, vattentillgångarna, växt- och djurlivet har nåtts. Olika organisationer som LRF, och Skånska jägarsällskapet har medverkat i olika konferenser kring temat om slätten, behovet av lähäckar och utnyttjande av småvatten. Lähäckarna tar visserligen mark i anspråk, men de bidrar till ökad skörd, särskilt på lättare jordar. Genom att vinden bromsas upp får man ett bättre klimat med högre temperatur. Till skydd mot vinterstormarna och snön är också lähäckarna av betydelse. De kan även minska uppvärmningskostnaderna i bostäderna. Lähäckarnas utformning och växtvalet är viktigt, annars kan de ge alltför mycket skugga på åkern. kommer Sydvästra kommunalförbund att genomföra ett seminarium i samarbete med i och LRF där läplanteringar och andra åtgärder i landskapet skall diskuteras. skall genomföra ett prov med läplanteringar på gods invid . De olika organisationernas och enskilda markägarnas intresse och åtgärder i arbetet med läplanteringar bör stödjas. kan medverka genom att ta fram lämpligt plantmaterial. Arbetslösa ungdomar kan få sysselsättning med planteringen. I stöder staten plantering av lähäckar genom att betala halva kostnaden. Den andra halvan betalas av jordbrukarna. Det finns skäl till att fråga om plantering av lähäckar tas upp till närmare övervägande även i . Ett annat intressant projekt är naturvårdsförbunds Projekt småvatten. Projektet syftar till att sprida kunskaper, erfarenheter och idéer om småvatten och extensivt vattenbruk. Genom att inspirera markägare att inplantera fisk eller kräftor för husbehov i sina småvatten skapar man den skötsel och vård som har betydelse för vattnets fortbestånd och därmed för naturen som helhet. I riktlinjer för det fortsatta arbetet pekar man på följande punkter: samverkan med det kommersiella vattenbruket, samarbete med vid som driver ett nystartat projekt om småvattens produktionsförmåga och förutsättningar för vattenbruk. Medel för det projektet har erhållits från skogs- och lantbruksakademien. Man trycker också på behovet av engagemang och samverkan mellan markägare, myndigheter och institutioner. De juridiska aspekterna på bevarande och tillståndsgivning för nya projekt anser man bör utredas. naturvårdsförbunds Projekt småvatten tycker vi är ett bra exempel på hur man med ganska små och enkla medel kan åstadkomma positiva naturvårdseffekter. Statens insatser kan bestå i att stödja forskningsdelen i ett sådant projekt. Goda kommunikationer är av vital betydelse. Inom flera trafikslag utmärks länet av en god trafikstandard. har kollektivtrafiken byggts ut. Överläggningar med SJ och transportrådet angående den fortsatta järnvägsdriften på vissa linjer är en annan viktig punkt. Av stor betydelse är också förbindelserna över . I praktiskt taget alla kommuner i har pendlingen ökat kraftigt . Detta är främst en följd av strukturella förändringar inom länet och en relativt kraftig utflyttning från till ett antal kranskommuner. Pendlingen till ökade också kraftigt . Sydvästra och trakten kring och har stärkt sitt grepp över regionen, medan t. ex. haft en vikande sysselsättning. Även bostadspolitiska aspekter har spelat in. Alltfler har reagerat mot höghusbyggandet i . Följden har blivit en utflyttning till kommuner som , , , , och . I de flesta fall kan bilen som färdmedel inte ersättas av kollektivtrafik. De investeringar som skulle bli nödvändiga, för att få alla pendlare att åka kollektivt, är gigantiska. Ökad samåkning är förmodligen därför en bättre samhällsekonomisk lösning. kommunikationsnät är i behov av ett antal förbättringar. Vi vill dock understryka att alla krav måste ses mot bakgrund av vårt ansträngda samhällsekonomiska läge. Vi vill emellertid i sammanhanget understryka två saker: Vissa förbättringar kan göras till mycket ringa kostnader. Det gäller de åtgärder som vi föreslår för att förbättra färjetrafiken över och direktavgångar till utlandet från . Troligen är fallet likartat för en tågfärja på leden Trelleborg-Travemunde. Dessa förbättringar skulle medföra klara vinster för näringslivet och för samhället. De investeringar i vägar och järnvägar, som vi föreslagit, är inte enbart av intresse för , utan kommer även andra delar av landet till godo. Dessutom är åtgärderna ur näringslivs-, turist- och trafiksäkerhetssynpunkt klart motiverade. En mycket tung resandeström passerar med järnväg genom . Som en del av trafikpolitiska beslut delades landets järnvägslinjer in i ett riksnät och ett ersättningsberättigat nät. Det senare skulle bli föremål för diskussioner mellan länstrafikbolagen och transportrådet. De nya huvudmännen för den kollektiva persontrafiken har fått möjlighet att ersätta järnvägstrafik med landsvägstrafik. I har konkreta nedläggningsbeslut i vissa fall redan tagits. Andra sträckor är föremål för överläggningar, varför ytterligare några nedläggningsbeslut kan bli aktuella. Av betydelse i sådana fall är att servicen för passagerarna inte försämras. Övergång från järnväg till landsväg behöver inte i sig innebära någon försämring. I åtskilliga fall har man tvärtom sett klara förbättringar. De senaste årens debatt om bilismen och kollektivtrafiken har präglats av många överdrifter. Samhället har via försämrade bilavdrag sökt tvinga bilisterna att resa med tåg eller buss i stället. Det är viktigt att slå fast att för glesbygden kommer bilen aldrig att kunna ersättas som det viktigaste kommunikationsmedlet. Därför är det av största betydelse att bilisterna inte drabbas av nya avdragsbegränsningar. Fortsatta satsningar på kollektivtrafik måste i stället vara positivt inriktade. De s. k. Pågatågen är en offensiv satsning som visat sig vara riktig. Passagerarna har rätt att ställa krav på service och komfort. Detta är knappast någonting som har kännetecknat vare sig järnvägs- eller Det är vår övertygelse att ökad konkurrensförmåga bäst uppnås genom förbättrad turtäthet, bättre tidtabellsinformation och ökad service. Detta borde vara en utmaning för resten av 1980-talet. är tillräckligt tättbefolkat för att ha förutsättningar att uppvisa goda resultat. På ytterligare några områden kan förbättringar uppnås, o Den viktigaste järnvägsinvesteringen i är en förbättring av mellan och . och anknytningsmöjligheter till bör förbättras. o Turismen har utvecklats gynnsamt, men kan förbättras ytterligare om framtidsinriktade åtgärder vidtas. SJ bör överväga att införa biltåg i . Många länder har goda erfarenheter av sådana. En tågresa med bilen på tåget kan på längre sträckor kostnadsmässigt konkurrera med bilkörning. Lämpliga orter i för biltågstationer är främst och , o Ett problem för framför allt länstrafikbolagen är att pendelresenärerna till stor del reser . Detta är en följd av att de flesta börjar och slutar arbetet . En effektiv åtgärd vore att låta större arbetsplatser - exempelvis skolor med resande elever - börja resp. sluta arbetsdagen . Resultaten skulle bli mindre trängsel och att bussbolagen kan använda färre bussar, därför att man hinner köra en vända extra. Enbart denna åtgärd skulle spara stora belopp. Lämpligt vore att pröva åtgärden i något län - exempelvis - för att på det viset ge erfarenheter för landet i övrigt. har allt sedan starten haft ett alltför lågt kapacitetsutnyttjande. Vissa insatser har gjorts för att ändra på detta och förbättringar har också uppnåtts. I den statliga lufttransportutredningen, , beräknades utnyttjandegrad till . uppgifter tyder på att dessa siffror var kraftigt överskattade. Ännu har ett klart kapacitetsöverskott. Ur många synpunkter är det en positiv satsning som SAS gör med svävartrafik från direkt till . Den grupp resenärer som ställer stora krav på punktlighet, snabbhet och komfort och som är beredda att betala ett högt pris för denna service får klara förbättringar. är emellertid risken uppenbar att denna satsning kan innebära ytterligare försämringar för . Detta är viktigt - både för framtida utveckling och för inrikesflyget i - att pendeln mellan och kan behållas. 1 budgetpropositionen sägs att SAS inte planerar att lägga ned pendeltrafiken utan att möjligheterna att förbättra denna trafik och göra den mer kundanpassad först prövats. Detta är positivt. Alla gjorda undersökningar tyder på att en klar majoritet av resenärerna framför allt inom föredrar att flyga från . Men det konsortialavtal som SAS har ger rätt att flyga på de linjer som man själv önskar.