mot · G702312 · 1984-01-10 00:00:00 — m. fl. Viss komplettering av medicinska register I 1983/budgetproposition betonas det vidgade ansvar som den nya hälso- och sjukvårdslagen medför. Förutom att erbjuda sjukvård skall landstingen nu också främja en god hälsa och förebygga ohälsa genom insatser som avser både människan och miljön. Vikten av det förebyggande hälsoarbetet framhålls. Vidare fastslås att hälso- och sjukvården måste spåra ohälsans orsaker i samhället. Det gäller enligt propositionen att i det förebyggande arbetet påverka dåliga arbetsmiljöer och andra orsaker till fysiska och psykiska lidanden och beakta hälsoaspekter även inom andra samhällssektorer som arbetsliv, skola och trafik. Inom hälso- och sjukvårdsberedning finns en arbetsgrupp som inom projektet hälso- och sjukvård inför 1990-talet tagit fram underlagsstudier om både hälsorisker och hur vårdresurserna utnyttjas. Denna PM - Fakta om ohälsans sociala och yrkesmässiga fördelning i - visar de klasskillnader i hälsorisker som fortfarande finns. Frekvensen av ohälsa beror till stor del på vilka levnadsvillkor vi har. Hjärtinfarkt visar sig vare en sjukdom som snarare drabbar den lågavlönade än direktören. Förslitning, depressioner och sömnproblem drabbar arbetarklassen mer än andra. Det finns också en entydig samvariation mellan låg lön och högt antal sjukfall resp. hög lön och lågt antal sjukfall. Även mellan inkomst och antal sjukdagar per sjukpenningförsäkrad finner man motsvarande samband. En person med pressande tempoarbete, skiftarbete eller ackordsarbete lider betydligt större risk att bli långvarigt sjukskriven eller t. o. m. dö en för tidig död än en person med självständigt och mindre pressat jobb. Genom samköming mellan olika register har också kunnat påvisas att människors arbetsförhållanden resp. utslagning från arbetslivet också slår igenom när det gäller utnyttjande av sjukhusvård. Antalet vårddagar och vårdtillfällen på sjukhus bestäms i hög grad av människors yrkesbakgrund och sociala situation. Med hänsyn till de stora skillnader som registrerats i olika länder inkl. mellan olika socialgrupper och yrkesgrupper i levnadsnivåstudier, sjukförsäkringsstatistik och dödsregister är det anmärkningsvärt att man ännu inte kan hämta någon samlad, social/yrkesmässigt relaterad statistik från den svenska hälso- och sjukvårdssektorn. Detta konstaterande görs också av arbetsgruppen inom hälso- och sjukvårdsberedningen. Att spåra samband mellan arbetsmiljö, andra sociala bakgrundsförhållanden och ohälsa måste vara en central uppgift för det förebyggande arbetet. Den nuvarande bristfälliga statistiken försämrar den möjligheten. Att samköra olika register rymmer en rad begränsningar. De medicinska register som upprättats inom landstingen bör därför kompletteras med uppgifter om yrke och social bakgrund. Särskilt angeläget är att framtida patienter/ besökare i den utbyggda primärvården kontinuerligt registreras med yrkeskod, och andra data om den sociala bakgrunden. Fanns dessa uppgifter skulle det vara mycket enklare att hitta samband mellan arbetsförhållanden och sjukdom, vilket skulle kunna ligga till grund för snabbt insatta förebyggande åtgärder. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås att hemställer hos regeringen om åtgärder med syfte att medicinska register och framtida öppenvårdsregister skall kunna kompletteras med uppgifter om yrke och andra data om den sociala bakgrunden. MARGÖ (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk)