mot · G7021074 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1074 m. fl. Åtgärder för att stimulera näringslivet i I finns grovt räknat 1/8 av befolkning med 1/7 av landets arbetslösa. Vid räkningstillfället redovisade länsarbetsnämnden i och sammanlagt 24905 kvarstående arbetssökande utan arbete och aktuella för omedelbar placering. Denna arbetslöshetssiffra var, med obetydliga skillnader, densamma som redovisades . Arbetslösheten i är framför allt koncentrerad till de gamla industriorterna i väster och nordost. Hårdast har arbetslösheten i slagit mot kommunerna . I dessa kommuner fanns sammanlagt 13 876 arbetslösa, varav 8 367 enbart inom kommun. Förhållandet i är i jämförelse med övriga storstadsregioner i landet exeptionella - 7,av arbetskraften kan inte finna arbete. Nuvarande höga arbetslöshet i är emellertid inte ett tillfälligt fenomen: läget har stadigt försämrats . Med tanke på Malmös betydelse för sysselsättningen i sydvästra är den nuvarande situationen utomordentligt allvarlig. Inom fanns vid räkningstillfället nära hälften av länets arbetslösa i och kommuner. Höga procentuella arbetslöshetstal finns exempelvis också i () och (5,). Ovanstående visar att utslagningen från arbetsmarknaden i första hand drabbat människor bosatta i tidigare expansiva orter och regioner - drygt 2/3 av de arbetslösa i är hemmahörande i de sju kommuner som nämnts. Tillbakagången på den skånska arbetsmarknaden har flera orsaker: - 1970-talets oljekriser medförde allvarliga konsekvenser för de skånska varven med bl. a. kraftiga personalreduceringar på och nedläggning av Öresundvarvet i som följd, - den allmänna och ihållande lågkonjunkturen påskyndade neddragningen av antalet arbetstillfällen inom tillverkningsindustrin, och detta i högre grad än vad som gällt för landet i övrigt, - åtstramningen inom den offentliga sektorn har börjat få effekter på kommunernas och landstingens rekryteringsmöjligheter. Dessa utslagningsprocesser, sinsemellan samverkande, torde inte stå att hejda med enbart generellt verkande ekonomiska stimulanser, som t. ex. devalveringseffekterna för exportindustrin och ökade skatteintäkter för kommuner och landsting. Tvärtom blir det sannolikt nödvändigt att vidta en råd selektiva åtgärder av det slag som redovisats i tidigare gemensamma 1 1983/84. socialdemokratiska skånemotioner, senast till . Åtgärder, som sätts in för att förbättra sysselsättningsläget i , måste i många fall vara omedelbara och kraftfulla för att förhindra att den kraftiga arbetslösheten består och permanentas. Därför krävs, mot ovan redovisade bakgrund, olika åtgärder i syfte att: o stimulera näringslivet i , framför allt tillverkningsindustrin, till att dels finna nya verksamhetsområden och former, dels vidareutveckla den bestående verksamheten, o utveckla och förstärka forskning och utveckling och förbättra de båda förutsättningar att underlätta en industriell expansion, o förstärka den statliga verksamheten i , dels för att skapa sysselsättning, dels för att utveckla annan verksamhet, o utveckla alternativa energikällor, o öka investeringar i byggande och annan produktiv verksamhet, o utveckla särskilda exportstöd för vissa branscher, Utvecklingstendenser inom skånsk industri Industristrukturen i skiljer sig i flera avseenden från landet i övrigt. Således har livsmedelsindustrin och den kemiska industrin stora sysselsättningsandelar i båda samt vidare jord- och stenindustrin i och träindustrin i län. Verkstadsindustrins andel är däremot förhållandevis liten och i avtagande. Sysselsättningsmässigt svarade tillverkningsindustrin i för ca 106000 arbetstillfällen, varav omkring 76000 i och 30000 i län (källa: SCB och FoB). Från arbetsmarknadssynpunkt har den skånska tillverkningsindustrin ej lyckats behålla sin position i det nationella perspektivet . minskade antalet industrisysselsatta i med 8769 personer, vilket motsvarar 10,av sysselsättningen inom denna sektor. I minskade antalet industrisysselsatta med 2764 personer motsvarande 8,av industrisysselsättningen. De största reduceringarna av arbetskraften inträffade inom följande branscher: gruvor och mineralbrott, livsmedelsindustri, textil- och beklädnadsindustri, jord- och stenindustri samt maskinindustrin. I inträffade dessutom en kraftig minskning av antalet sysselsatta inom gummi- och plastindustrin och i län inom näringsgrenen instrument och annan tillverkning. Sammanfattningsvis kan konstateras att den pågående strukturomvandlingen inom den skånska tillverkningsindustrin medfört en reducering av antalet arbetstillfällen inom tillverkningsindustrin med bortåt (källa: ). För att vrida utvecklingen åt rätt håll behöver därför det skånska näringslivet återta minst de arbetstillfällen som gick förlorade . dessutom krävs att de lokala och regionala marknaderna växer så att det tillförs 2 000-4 000 nya arbetstillfällen i , varav minst 1/3 står att finna inom industrin. Möjligheter till expansion inom tillverkningsindustrin Många bedömare hyser uppfattningen att utvecklingspotentialen på industrisektorn står att finna inom den högteknologiska förädlingsindustrin. Exempel på sådana industriföretag finns i : , Tetrapak, Draco, , , m. fl. Dessa företags ständiga expansion är emellertid i liten utsträckning förlagd till . Andelen högteknologisk industri i är emellertid inte särskilt stor och klart lägre än i Stockholms- och Göteborgsområdena. Det finns således ett behov av att stimulera ytterligare företagsbildningar med sådan verksamhetsinriktning, liksom högre forskning och utbildning, t. ex. läkarutbildningen i och den forskning som är knuten till denna. Det finns på samma sätt ett behov av att förstärka existerande verksamheter inom den högteknologiska industrin, exempelvis på det elektrotekniska området, där den övervägande delen av tillverkning och utveckling sker i . Tillkomsten av s. k. CAD-CAM-centrum för små och medelstora företags behov av högkvalificerad datorservice bör också stimuleras. I synnerhet bör, för vidkommande, livsmedelssektorn vara möjlig att utveckla. Inom , utarbetad av LOdistriktet i och socialdemokratiska partidistrikt, skisseras utvecklingslinjer för den skånska livsmedelsindustrin, bl. a. i samarbete med och i . Utgångspunkten för ökad vidareförädling av skånska jordbruksprodukter är självfallet den stora råvarubas som det skånska jordbruket utgör. a. finns goda möjligheter att genom vidareförädling ta till vara stora delar av det nuvarande jordbruksöverskottet, främst i form av spannmål, fläsk och mjölk. Det är på samma sätt möjligt att genom satsningar på fiskförädlingsindustri ta till vara mycket av de fångster som görs i och som till stora delar transporters till och . I Framtid för bedöms möjligheterna att expandera den skånska livsmedelsindustrin som goda, under förutsättning att ett utvidgat samarbete kommer till stånd mellan livsmedelsindustrin och den livsmedelsforskning och det utvecklingsarbete som bedrivs vid och vid i . Det nödvändiga samarbetet mellan livsmedelsindustrin, forskningen, finansiella institutioner och statsmakterna kan endera ske i stiftelseform eller i utvecklingsbolag. Möjligheterna till sådana samarbetsformer bör därför närmare utredas. I fråga om livsmedelsindustrins möjligheter att vidareutvecklas spelar exporten av färdiga produkter stor roll. Den svenska livsmedelsindustrins möjligheter att hävda sig på exportmarknaderna är till vissa delar beroende av det statliga exportstödet. Regeringen måste utarbeta ett särskilt export 1* 1983/84. stödsprogram för , bl. a. som stöd och stimulans för livsmedelsindustrin. Som ovan framhållits pågår betydelsefull forskning och utveckling inom livsmedelsområdet inom och på i . Med tanke på möjligheterna att detta forsknings- och utvecklingsarbete i många fall kan avknoppas i nya högteknologiska företag på det livsmedels- och biotekniska området förefaller det vara riktigt att statsmakterna stärker stödet till dessa verksamheter. Ett annat område med stor betydelse för näringslivet i berör möjligheterna till utbyggnad av verkstadssektorn. Som nämnts tidigare i motionen finns det i en mindre andel verkstadsföretag än genomsnittligt för riket. Det finns dock ett par stora verkstadsföretag som bl. a. har utvecklingsverksamheten förlagd till regionen. Den skånska verkstadsindustrin står emellertid inför betydande förnyelsebehov. Enligt SIND förmår ungefär hälften av den skånska verkstadsindustrin inte täcka sina kostnader fullt ut. Kravet på produktutveckling och förnyade verksamhetsformer är med andra ord tydligt och klart. Detta kräver emellertid att tillräckligt riskkapital ställs till förfogande, bl. a. för nyinvesteringar i produktutveckling och marknadsföring och att det skapas samverkansformer framför allt för de många småföretagen inom branschen. Behovet av ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum framhålls också som nödvändigt för att utveckla den skånska verkstadsindustrin. En sådan verksamhet skulle kunna forska i nya material, t. ex. högtemperaturkeramer och utveckling av pulvermetallurgi tillsammans med befintliga industriföretag. Detsamma gäller på området mikroelektronik, där redan bedriver avancerat utvecklingsarbete och där samarbete med företag inom området skulle kunna ske. möjligheter att få energi ur berggrunden är unika för . På sex olika nivåer i sydvästra och södra har sandstensskikt med förmåga att värma upp grundvattnet lokaliserats. Dessa sandstensformationer beräknas utgöra en teoretisk energiresurs motsvarande , dvs. 15 gånger totala årliga energibehov. Hur mycket av denna energimängd som kan utvinnas är f. n. ej klart, men att det rör sig om en viktig lokal energitillgång är ställt utom allt tvivel. Den geotermiska energin är fullt möjlig att utnyttja med relativt enkel teknik, exempelvis värmepumpar, för uppvärmning av bostadshus, för industriell verksamhet och kanske inte minst som ersättning för oljeuppvärmning av växthusanläggningar. Även om den geotermiska energin är lovande, är det naturligt att de berörda kommunerna tvekar att göra omfattande investeringar i en ny och delvis oprövad energikälla. Det är därför angeläget att det kommunala risktagandet kan begränsas genom t. ex. garantier för statligt energistöd till kommunala investeringar i avsikt att utnyttja geotermiken i lokala fjärrvärmesystem. En fortsatt exploatering av den geotermiska energin skulle betyda en utveckling med påföljande tillverknings- och sysselsättningsmöjligheter i form av framtagning av geotermisk energiteknik från enskilda komponenter till hela energisystem. För att påskynda och stödja ett framtida utnyttjande av geotermisk energi i stor skala i borde statsmakterna ta initiativ till bildandet av ett geotermiskt utvecklingscentrum, nära knutet till det utvecklingsarbete som f. n. pågår vid och till de kommuner som har intresse av geotermisk energiproduktion. 1981 fick kommun regeringens tillstånd att bygga ut en djuphamn för omlastning av kol, den s. k. Sundshamnen. Hamnen skall kunna ta emot fartyg upp till . Detta gör Sundshamnen lämplig för import av miljövänligt kol, t. ex. från och . Hamnen skulle också kunna utgöra ett viktigt stöd för teknikutveckling och ny tillverkning inom verksamheter som hantering, distribution och användning av kol. Mot den bakgrunden måste Sundshamnen anses vara en betydande samhällsangelägenhet, varför staten självklart bör ta ett visst ansvar för kostnaderna. Investeringar i byggnader och anläggningar Näringslivets byggande är det område i som gått tillbaka kraftigast , detta som en konsekvens av nedgången i industriinvesteringarna. Uppgifter om framtida investeringsplaner är få och knapphändiga, dock satsar vissa industriföretag i på nyinvesteringar. Statliga och landstingskommunala investeringsobjekt saknas inte för . Flera av fångvårdsanstalterna behöver ny- eller ombyggas liksom ett flertal polishus. har stora investeringsbehov både i fråga om byggnader och när det gäller maskinutrustning. Landstingen i har eftersatta investeringsbehov på sjukvårdssidan, bl. a. i fråga om sjukhem för långvård och öppen vårdscentraler. Även för lasaretten finns betydande investeringsplaner. Det torde stå klart att en expansion av tillverkningsindustrin i knappast är möjlig utan ett visst inslag av nyinvesteringar i byggnader och maskiner. I och för sig kan vissa tillverkningar trängas in i befintliga lokaler, men sannolikt kräver all tillkommande produktion, även förändringar i befintliga produktioner, nyinvesteringar i maskinutrustningar. är det också klart att medveten satsning på högteknologisk industri förutsätter utnyttjande av forsknings- och utvecklingsresurser som, om de inte finns, måste skapas. Därför blir det nödvändigt att trygga behovet av investeringsresurser för och övriga högskolor, liksom att på olika sätt stimulera utvecklingsarbete i företagen. Det kan också visa sig nödvändigt att med hjälp av utvecklingsfonderna eller på annat sätt säkra tillgången till riskvilligt kapital för industriella nyinvesteringar. Eventuellt bör tidigare förslag om regionala utvecklingsbolag utredas. Ett expanderande näringsliv har behov av goda kommunikationer: hamnar, järnvägar, vägar och flygplatser. Det är därför viktigt att statsmakterna uppmärksamt följer utvecklingen på detta område, särskilt i fråga om investeringar i broar, vägar samt i sjö- och flygtrafiken till och från regionen. Beträffande det sistnämnda visar gjorda undersökningar att det finns behov av dagliga förbindelser mellan t. ex. och . Den stora roll som kan komma att spela för ett expansivt näringsliv i har tidigare framhållits i denna motion. Emellertid kan det finnas skäl att även nämna annan utbildning, framför allt av gymnasial art. Bl. a. torde det stå klart att en medveten satsning på högteknologiska tillverkningar ställer höga krav på yrkeskunnande. Det är därför nödvändigt att stat, kommuner och näringsliv samarbetar för att undvika flaskhalsproblem när det gäller rekrytering till industriföretagen. Olika tekniska utbildningar på gymnasial nivå i bör därför stödjas, t. ex. utbildning i livsmedelsteknik, styr- och reglerteknik, datorteknik, gasteknologi och annan teknik förknippad med alternativa energikällor. Arbetsförmedlingarna i besöktes i genomsnitt av ca 45 000 arbetssökande. Flertalet kom för att få vägledning och hjälp med att finna arbete. Arbetsförmedlingarna har inte kunnat motsvara de arbetssökandes krav på service, eftersom arbetsförmedlingarna i likhet med annan statlig verksamhet varit underkastade beslutet om en tvåprocentig nedskärning av driftkostnaderna. På vissa arbetsförmedlingskontor har man t. o. m. tvingats reducera kontakterna mellan förmedlare och arbetssökande till enbart sådana tillfällen då en diskussion om konkreta åtgärder varit nödvändig. Också kontakten mellan arbetsförmedlingarna och arbetsgivarna har försämrats, vilket lett till begränsningar i möjligheterna att förmedla nya arbetstillfällen. har ett dokumenterat behov av ytterligare ca femtio arbetsförmedlare, och län ett behov av femton förmedlare för att kunna erbjuda de arbetssökande samma service som i övriga landet. Det bör därför vara ett förstahandsmål att förstärka arbetsförmedlingsresurserna i och län. Arbetsmarknadsutbildningen är ett viktigt arbetsmarknadspolitiskt instrument för att möta konjunktur- och strukturförändringar inom arbetslivet. Omställningen av det skånska näringslivet kräver förstärkta insatser inom AMU och , dels för att möta omedelbara och framtida arbetskraftsbehov, t. ex. för att undvika problem vid rekryteringen till företagen, dels för att motsvara de arbetslösas behov. Såväl AMU- som AMI-verksamheten i M- och L-län är så underdimensionerad att båda bör ges en tioprocentig resursförstärkning för att uppnå samma nivå som övriga landet. För är situationen sådan att det på AMI-sidan bör inrättas ytterligare ett institut med fem AMIarbetslag. En allt större andel av den framtida sysselsättningen kommer att ske i högteknologiska branscher. Samhällets resurser för att stödja en sådan utveckling är betydande om än ojämnt fördelade; så t. ex. uppgår det regionalpolitiska stödet till de båda inte till belopp som motsvarar andel av landets befolkning, produktion och sysselsättning. Om en fortsatt snabb strukturomvandling av det skånska näringslivet inte skall leda till ständigt hög och ökande arbetslöshet krävs ökade regionalpolitiska insatser, varför en uppräkning av det statliga regionalpolitiska stödet till de båda bör ske, detta bl. a. för att kunna tillfredsställa krav på insatser i fråga om förstärkt samhällsservice, näringspolitisk utredningsverksamhet och planering samt stöd till uppfinnare och mindre företag m. m. Lokalisering av nya statliga verksamheter I samband med utlokaliseringen av statliga verksamheter har de båda blivit förbigångna till förmån för andra delar av landet. Mot denna bakgrund och med tanke på kommersiella och arbetsmarknadspolitiska betydelse för bör emellertid de båda övervägas som lämpliga alternativ när det gäller placeringen av nya statliga verksamheter. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* 1. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att kartlägga och utveckla det skånska näringslivet och stärka dess tillväxt och förnyelse, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om särskilda forskningsinsatser inom bl. a. Verkstadstekniska, datatekniska, mikroelektriska och livsmedelstekniska områden. * Se även motionerna 1983/84:1075-1076. HANS () i P. O. () () () () () () ()