mot · G7022455 · 1984-01-24 00:00:00 — Ingen beredskap byggs upp för den lågkonjunktur och fördjupade stagnation som kan väntas efter det att den tillfälliga konjunkturförbättringen ebbat ut. En politik som skall ge ekonomi en stabil tillväxt, som skall ge arbete och rättvis fördelning måste öka planmässigheten i ekonomin. Den måste möjliggöra att ekonomin kan styras mot uppställda definierade målsättningar. En sådan av folkets intressen styrd utveckling måste också styras demokratiskt. Ekonomin angår hela folket. Den lägger grunden för samhällets utveckling. Därför måste den ekonomiska utvecklingsprocessen kunna styras och kontrolleras av folket. Naturligtvis kräver detta avgörande förändringar av ägande- och andra samhälleliga förhållanden. Detta är en grundförutsättning för att ekonomin skall kunna utvecklas utan kriser, arbetslöshet och otrygghet. Politiken måste därför utformas så att den bidrar till en maktförskjutning från storfinansen och andra kapitalistiska kretsar till de arbetande, för att öka graden av planmässighet och folkligt inflytande och för att bana väg för ett jämlikt och socialt rättfärdigt samhälle. Det är ett huvudmål för en sådan politik att avskaffa arbetslösheten. En politik som har detta syfte kan inte förlita sig på att kapitalets exportindustri skall utgöra motor och centrum i den ekonomiska utvecklingen. Den måste gripa sig an uppgiften att aktivt skapa nya arbeten. Den måste också genom samhälleliga investerings- och utbyggnadsprogram och genom ett rättvist tryggande av folkflertalets reella levnadsstandard öka efterfrågenivån i samhället. Följ ande punkter - av vilka de med (sm) utmärkta utvecklas i större detalj i andra motioner - utgör de centrala momenten i en aktivt arbetsskapande politik: 1) Ett nationellt industriprogram i samhällelig regi måste upprättas och genomföras. Vad som annars hotar är en drastisk minskning av antalet industriarbetsplatser i . Detta program bör vara av storleksordningen 100000 nya industriarbetsplatser , (sm) 2) Det krävs en planmässig utbyggnad av den offentliga sektom, såväl dess infrastrukturella som dess sociala verksamhet. Denna utbyggnad bör ske inom områden som undervisning och forskning, transportväsende och kommunikationer, hälsovård, socialtjänst och barntillsyn, kultur, (sm) 3) Arbetsmarknadspolitiken måste reformeras så att den inriktas på bestående arbeten och mindre på provisorier. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör också organiseras och budgeteras på flerårsbasis för att möjliggöra bättre framförhållning och säkrare anställningsförhållanden, (sm) 4) Den statliga budgeten måste återspegla att kampen mot arbetslösheten står i centrum också därigenom att följderna för sysselsättningen redovisas för varje förslag där detta har relevans (särskild sysselsättningsbudget). 5) För en mer planerad ekonomisk utveckling är ett överförande av banker, kreditinstitut, stiftelser, investmentbolag etc. i samhällets ägo en nödvändig förutsättning, (sm) 6) Tendenserna till transnationalisering motverkas genom åtgärder för att begränsa svenska företags investeringar i utlandet, (sm) 7) En allmän arbetstidsförkortning måste påbörjas. En sådan är inte i första hand motiverad av sysselsättningspolitiska skäl - men skulle få till följd att flera kan få arbete, (sm) Ett andra huvudmål för den ekonomiska politiken är att den skall bidra till en rättvis fördelning och social trygghet. Kapitalismen bygger på en ojämn fördelning. Det är en förutsättning för att vissa skall kunna leva på kapital. Kapitalismen undergräver också den sociala tryggheten genom att den ger upphov till arbetslöshet, genom att kapitalet ständigt söker pressa de arbetandes löner och genom att de borgerliga högerkrafterna vill ersätta en social samhällstrygghet med privatisering. På en rad områden måste viktiga sociala insatser göras som förbättrar villkoren för utsatta grupper eller som åtminstone förhindrar försämring av deras ekonomiska villkor. I särskilda motioner har vi ställt förslag inom ett mycket brett spektrum av sådana områden. Barnfamiljerna måste få bättre samhällsstöd. Viktiga punkter är att barnomsorgens utbyggnadstakt åter höjs och att kvaliteten förbättras. Barnbidragen bör höjas i första hand till av basbeloppet. Bostadsbidragen måste förbättras. På skolans område måste effekterna av en rad olyckliga och dåligt genomtänkta nedskärningar omintetgöras och medel ställas till förfogande som förbättrar den allmänna skolan. Detta inte minst viktigt ur rättvise- och jämlikhetssynpunkt. Matpriserna måste sänkas genom att livsmedelssubventionerna återställs till vad de var före och genom att slopandet av momsen på mat påbörjas. Studiestödet måste förbättras. Ökade insatser måste göras för att handikappade skall få möjlighet att göra sin insats i arbetslivet. Pensionärerna måste få sin reella standardutveckling återställd genom en återgång till principen att basbeloppet höjs då konsumentprisindex höjts med En skattereduktion för låg- och mellaninkomsttagare bör genomföras för att stärka deras köpkraft. Det har skett en närmast enastående förmögenhetsförskjutning och -tillväxt i vårt land. Inflationen har skapat en värdestegring för stora förmögenhetsägare på på mindre än ett årtionde. Bara har den samlade aktieförmögenheten i landet ökat med ca . Lönedelen av produktionen har minskat kraftigt. Det har skett en kraftig övervältring av inkomster från reallöner till profiter och bolagsvinster. De stora bolagen och de stora förmögenhetsägarna har kunnat sko sig på löntagarna genom reallönepressningspolitik, svångremspolitik, devalveringar och skattejusteringar. som regeringen inte vill ge ungdomarna i ungdomslagen mer arbetstid än då detta skulle kosta ett par tre hundra miljoner, som man inte vill återställa pensionerna för att det kanske kostar någon miljard, som man berövat kommuner och landsting fem miljarder - vilket bereder mark för ytterligare privatisering - har de stora förmögenhetsägarna och spekulanterna fått tillvälla sig i ökad förmögenhet. Detta gödande av förmöget folk måste få ett slut. Det krävs räfst och reduktion. Vi föreslår därför en rad skatteskärpningar riktade mot överklassen. Omsättningsskatten på aktiehandeln som tas ut med ett symboliskt belopp bör höjas till . Reavinstbeskattningen måste mycket kraftigt skärpas. Bolagsskatten måste höjas från till en skattesats om . En engångsskatt på stora förmögenheter bör tas ut med ett skatteuttag motsvarande av förmögenhetsvärdet. Dessa åtgärder innebär en betydande skärpning mot vad som gäller. Men det är en alldeles onormal situation som påkallar dessa åtgärder. Har har vi massarbetslöshet och här bedrivs en social nedskärningspolitik med hänvisning till bristande statsfinanser som överklassen haft en nästan exempellös förmögenhetsökning. Det är inte första gången i svensk ekonomisk historia som orättvisor och överklassens tillskansande av stora egendomar och förmögenheter påkallat räfst och reduktion. Historiskt sett är våra förslag milda. Regeringens budgetpolitik ställer minskning av budgetunderskottet som ett huvudmål. Resultatet blir nedskärning och en till stora delar kontraktiv (tillväxthämmande) politik. Enligt finansplanen skulle statsbudgeten 1984 direkt och indirekt ha en efterfrågedämpande effekt som kan beräknas till av BNP. Omräknat i årsarbeten innebär detta att arbetslösheten 1984 är ca 80 000 personer större än vad den skulle vara om regeringen inte hängav sig åt nedskärningar. Det har förts mycket propaganda kring den offentliga sektorns budgetunderskott. Denna har syftat till att skapa argument för en nedskärning av den offentliga sektorn, nedskärningar som drabbar dem i första hand som har behov av den offentliga sektorn. stor del uppstått genom krisen, genom bristande tillväxt och därmed försämrade statsinkomster. Den samlade offentliga sektorns underskott beräknas 1984 bli oräknat den över statsbudgeten finansierade utlåningen. Detta kan jämföras med de offentliga investeringarna som 1984 beräknas uppgå till . Dessa fakta bör något dämpa dem som bara propagerar att vi lånar till konsumtion. Detta är ett förgrovat argument använt för att motivera ökad privatisering. Naturligtvis är statens ränteskuld ett problem. Statsskuldräntorna är i sig den största budgetposten. Dessa räntor innebär i sig ett förmögenhetstillskott för dem som haft råd att placera stora tillgångar i statspapper. Såväl för statsfinanserna som för den allmänna ekonomiska utvecklingen är det därför befogat med en kraftig räntesänkning. Denna bör inte understiga . När ett budgetunderskott - som det i - framför allt uppstått genom minskade inkomster är det svårt att hävda att det haft en särskilt aktiverande inverkan på ekonomin. Naturligtvis hade verkan dock varit direkt kontraktiv om utgifterna minskats i takt med inkomsterna. Detta betyder inte att ett växande underskott är en förutsättning för att den offentliga budgeten skall spela en aktiverande roll i ekonomin. Det gäller också varifrån pengarna dras in till den offentliga sektorn och hur denna sektor använder sina pengar. Det viktiga är emellertid att den offentliga verksamheten inte krymps. Detta drabbar inte bara socialt och ekonomiskt de svagaste i samhället, det drabbar också den ekonomiska utvecklingen. I förhållande till regeringens förslag förordar vi därför en större total omslutning av den offentliga verksamheten och ett något större underskott. Denna större omslutning beror på större satsningar på sysselsättning och rättvis fördelning. Våra viktigaste förslag sammanfattas i följande tabell, där siffrorna anger skillnader i förhållande till regeringens budgetförslag. Besparingar eller ökade inkomster Räfst (skärpt oms på aktier, skärpt reavinstskatt, en gångsskatt på stora förmö Delvis slopande av mat gärder inom offentliga sektorn 4 000 Skatterabatt för låg- och I ett särskilt avsnitt i budgetpropositionen yrkas bemyndigande för regeringen att för verksamhet uppta lån på den allmänna kreditmarknaden. Såsom utvecklas i särskild motion anser vi att de krav som i och framtiden ställs på den statliga företagssektorn inkl. inte kan lösas med kortsiktiga improvisationer. Om statliga verk var för sig börjar att gå ut på lånemarknaden ökar konkurrensen om krediter och kan det privata kreditväsendet därigenom gynnas. bör som göra en samlad upplåning för att undvika konkurrens mellan olika verk. Med hänvisning härtill yrkar vi avslag på regeringens förslag. Med hänvisning till ovanstående föreslås* 1. att beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen, 3. att beslutar att godkänna vad som i motionen anförs om sänkning av räntan. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) * Se även motionerna 1983/84:2456-2458.