mot · G702712 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:712 m. fl. Lokaliseringsstödet för byggande av industrilokaler Ett vanligt och mycket betydelsefullt inslag i den kommunala näringspolitiken är att upprätthålla en god beredskap i fråga om industrimark och industrilokaler. F. n. har kommunerna i stödområdena A, B och C möjligheter att söka lokaliseringsstöd för byggande av industrilokaler. Lokaliseringsstöd kan lämnas för ny- eller tillbyggnad av lokaler avsedda för uthyrning till företag. Stödet får lämnas till lokaler på mindre orter med tillfredsställande förutsättningar för verksamheten. Stöd utgår i princip inte till lokaler i större centralorter. Uthyrning får ske endast till företag som bedöms få tillfredsställlande lönsamhet och varaktig sysselsättning. av tillkommande arbetsplatser skall förbehållas vardera könet. Könskvoteringsregeln gäller för all personalökning efter inflyttning i industrilokalerna. Hyran för lokalerna skall sättas på en sådan nivå att den inte innebär andra subventioner än som följer av lokaliseringsbidraget. Enligt uppgifter från i har kommunerna i tillsammans beviljats nära 23 milj. kr. i lokaliseringsstöd för uppförande av industrihus. Av denna summa har drygt 18 milj. kr. utgått i form av bidrag och drygt 4 milj. kr. Kommunala industrilokaler uppförda med lokaliseringsstöd. Kommun Antal Sammanlagd Genomsnitti. industrihus yta m2 kallhyra kr./m2 yta m2 2 4 800 220 0 3 6 000 130 0 1 2 100 180 1 600 3 4 400 150 1600 9 17 300 170 3 200 Som framgår av ovanstående har sammanlagt nio kommunala industrihus uppförts med lokaliseringsstöd. Av den totala ytan är uthyrd (). Hyresnivån varierar kommunerna emellan men i genomsnitt betalar företagen ca /m2 kallhyra. De båda industrihusen i kommun är belägna i . I och kommuner är industrihusen belägna i och resp. . I kommun finns ett industrihus i vardera 1 1983/84. Den outhyrda ytan finns i industrihallen i . Förutom de industrilokaler som uppförts med lokaliseringsstöd har kommunerna ytterligare egna industrilokaler. Nedan visas situationen i fråga om sådana lokaler inom stödområdena B och C i . Kommunala industrilokaler uppförda utan lokaliseringsstöd. Sammanlagd yta i m2 kallhyra kr./m2 Att tillgången på kommunala industrilokaler i kommun är så stor kommer sig av att kommunen övertagit de lokaler som blev lediga i när Bruk och upphörde med sin verksamhet. Det är även i som kommunens lediga industrilokaler finns. För övriga kommuner gäller att lokalerna i allmänhet är belägna i centralorterna. Utöver kommunala industrilokaler finns även privat ägda lokaler för uthyrning. Tillgången på sådana inom stödområdena B och C är liten. Hyresnivån är i allmänhet lägre än i de kommunala industrilokalerna. Flera kommuner inom stödområdena B och C har behov av att bygga ytterligare industrilokaler. I såväl , som kommuner finns planer på att i centralorterna i resp. kommun uppföra nya industrihus. Den sammanlagda investeringskostnaden för dessa lokaler ligger med dagens priser på ca 15 20 milj. kr. När lokaliseringsstödet senare hälft utvidgades till att även omfatta kommunala industrilokaler sågs det därför av såväl kommuner och länsstyrelser som företag som en förbättring. Tillämpningen av stödet har dock gjorts onödigtvis krånglig, vilket medfört att det inte har kunnat utnyttjas i önskvärd omfattning. Det är framför allt på följande punkter som problem brukar uppstå. Industrihusens lokalisering i kommunen. Vad beträffar industrihusens lokalisering så kan ifrågasättas om inte industrilokaler skall jämställas med övriga stödberättigade byggnadsin Ligger en kommun i stödområdet borde stöd kunna utgå till industrihus i såväl centralorten som i mindre orter. Detta är inte minst viktigt för de av länets Bergslagskommuner som ligger inom stödområdet. Den pågående strukturomvandlingen inom framför allt järn-, stål- och gruvbranschen har skapat svåra sysselsättningsproblem i Bergslagen. Det är därför viktigt att lokaliseringsstöd kan utgå även till kommunala industrihus i kommunernas centralorter. Hyressättningen spelar en avgörande roll för hur industrilokalerna kommer att utnyttjas. Enligt statens industriverk borde hyran i de kommunala industrilokaler i länet som fått lokaliseringsstöd vara betydligt högre än vad som i genomsnitt är fallet. Eftersom hyran i dessa lokaler ligger väsentligt över vad som skulle kunna kallas ortens gällande hyresnivå måste den hyresnivå som statens industriverk eftersträvar betraktas som helt orealistisk. Vi ifrågasätter om inte hyressättningen i princip borde få avgöras av kommunerna själva. Den skall dock inte vara lägre än vad som är normalt för orten. Det bör kunna ankomma på att se till så att hyresnivån inte blir för låg. Vi anser slutligen att könskvoteringsregeln för hyresgästerna i de med lokaliseringsstöd uppförda industrihusen skall slopas. Den fyller en mycket liten funktion och är i uppföljningshänseende mycket svår att kontrollera samt svår att förklara och motivera för hyresgästerna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att begär att regeringen vidtar åtgärder för att förenkla gällande bestämmelser för lokaliseringsstöd vid byggande av industrilokaler. () () () BO () ()