mot · G702848 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Förbränningen av de fossila bränslena kol och olja förorenar vår luft med koldioxid, svaveldioxid, kväveoxider, tungmetaller och andra ämnen. Resultatet av detta är försurning av mark och vatten. Detta har man länge haft kännedom om, men det är som problemets vidd och omfattning blivit allt klarare. Försurningen beskrivs nu i många drastiska ordalag, bl. a. som vårt största miljöproblem nu och . Till detta finns väl bara att tillägga, att frågan om någon framtid för människor, djur och växter i det här sammanhanget ytterst är beroende av huruvida de nödvändiga åtgärderna nu vidtas mot den pågående försurningen. Dessa måste dels handla om ett uppehållande försvar, dels åtgärder som sätts in vid källan. Det är det sistnämnda som kommer att bli det avgörande för utgången av kampen mot försurningen. Det var sjöarna som gav de första varningssignalerna 0111 den pågående försurningen, eftersom dessa har ett sämre skydd mot försurning än såväl mark som grundvatten. Svenska forskare har genom att undersöka sjösediment i försurade sjöar kunnat konstatera att pH-värdet i dessa sjöar låg vid ungefär 7 vid istidens slut. Under alla dessa årtusenden har pH långsamt sjunkit till ungefär 6 där det sedan stabiliserades. Så plötsligt hände något dramatiskt. Vattnets pH-värde förändrades så påtagligt att det måste vara fråga om en ny omdanande faktor. Mest utsatta för försurningen är de mindre sjöarna och vattendragen högst upp i vattensystemen. I de större sjöarna och vattendragen nedströms sker utvecklingen långsammare. Totalt beräknas det finnas i minst 14000 måttligt försurade och ca 4000 gravt försurade sjöar. Försurningen av sjöar och vattendrag utgör även ett hälsoproblem, eftersom den satt fart på slumrande depåer av metaller i mark och sediment. har analyserat gäddor från 400 sjöar, spridda över hela landet. Resultatet av detta är överraskande, enligt . De högsta halterna av kvicksilver hittades inte i gäddor från sydvästra , där försurningen gått längst, utan i materialet från nedre Norrlands skogssjöar. Som en följd av denna undersökning kommer ännu fler sjöar att svartlistas, och antalet svartlistade sjöar avspeglar, enligt , bara hur många som analyserats. Om vi undersökte 2000 sjöar skulle vi säkert finna 1 000 som fick svartlistas. Och hade vi som gräns, som , blev det inte många kvar. Av den här undersökningen måste bl. a. den slutsatsen dras att en mer omfattande undersökning av våra vattendrag omgående måste startas. Det måste ur folkhälsosynpunkt anses högst otillfredsställande om det anses finnas tusentals sjöar med höga kvicksilverhalter i fisk, och att dessa inte har undersökts. Det är bara de första rapporterna om skogsskador i och andra länder på kontinenten nådde oss. För del var skogsdöden ännu ett avlägset hot. Det visas inte minst av den uppfattning som redovisas 1982 i rapporten: Försurning och . Där heter det bl. a.: finns i inga tydliga indikationer eller bevis varken för ökad eller minskad skogsproduktion som ett resultat av den sura nederbördens verkningar på skogsmarken och dess bördighet. fick vi veta - genom undersökningar som gjorts i att skogsmarken i är dubbelt så sur som . kom de första rapporterna om försurningsskadad skog från . begärde in uppgifter om liknande skador från sina skogsvårdskonsulenter i hela . Deras rapporter har lagts fram. De visar, att det finns skadad skog över hela , ända upp i och norra . Det här resultatet måste nog ses mot bakgrund av utvecklingen i . rapporterades där av landets skogar vara skadade. Ingen kan naturligtvis säga om det kommer att gå lika fort här, men å andra sidan finns heller intet som säger att så inte kan bli fallet. Hur vi har på oss vet egentligen ingen, men den förfärande hastighet varmed skogsdöden drar fram över kontinenten visar dock att är dyrbart. En av följderna av det sura regnet över marken är att depåer av metaller sätts i omlopp. En avlämnad rapport till är alarmerande. Den visar att försurningen nu frigör markens väldiga metallförråd, och eftersom denna tillgång är omfattande kan halterna i grundvatten och vattendrag stiga så högt att även rätt harmlösa ämnen blir hälsorisker. Analyserna i den här studien visar att halterna av metallerna ständigt ökar, varav kadmium och aluminium står för de största problemen. Gödsling av jord- och skogsmark Gödslingen av åkermarken medför stark försurning. Man beräknar att ca en femtedel av försurningen beror på en ökad användning av surgörande gödselmedel. Försök görs att motverka detta genom kalkning, men det finns ett stort ackumulerat behov att komma till rätta enbart med gödselförsurningen av åkermarken. Även skogsmarken gödslas. Till en början gödslades skogsbestånden före avverkningen för att få ett kraftigt tillskott av vedmassa. börjar man alltmer använda den s. k. omdrevsgödslingen, att gödsla ett bestånd vart sjunde till under dess växtålder. När marginalerna till omfattande skador på skogs- och börjar bli små, måste all verksamhet som bidrar till försurningen kritiskt granskas. Det är inte nödvändigt att gödsla skogsmark, i varje fall inte i en omfattning som börjar likna jordbruksdrift. I första hand bör därför den s. k. omdrevsgödslingen förbjudas och en prövning ske av nödvändigheten att över huvud taget gödsla skogsmark. drabbas också grundvattnet av försurningen. Det är de grävda brunnarna som drabbas i första hand, men det finns även tecken som tyder på att även borrade brunnar drabbas. Det finns 100000 grävda brunnar i landet och så mycket som var fjärde brunn kan redan vara försurad, och gjorda undersökningar av de borrade brunnarna tyder på att det djupare liggande grundvattnet också är påverkat, allt enligt . En del av problemen med sura brunnar går att lösa med vissa åtgärder, medan t. ex. några åtgärder mot metallhalter av aluminium och kadmium inte står att finna. Det är därför nödvändigt att alla hot mot landets grundvatten kartläggs och metoder utvecklas för att möta dessa hot. Vattenförsörjningen i landets tätorter sker kollektivt genom vattenverket. Vid dessa verk tas prover och vissa möjligheter finns att behandla konsumtionsvattnet så att det blir tjänligt för konsumtion. Dessa möjligheter finns inte för glesbygden där dricksvattnet måste tas från lokala brunnar. Det är därför en angelägen uppgift för samhället att ge de människor som bor utanför tätorterna samma möjligheter till en godtagbar kvalitet på sitt dricksvatten som de som bor i tätorterna. Här måste en ordning etableras som innebär att vattenkvaliteten utanför våra tätorter kan hållas under kontroll utan oskäliga kostnader för de berörda människorna. Vi vet att bilavgaser spelar en roll i försurningsproblematiken, och därför är en dominerande miljöfråga. Kväveoxidutsläppen ökar och slutsatsen måste bli att mycket mer måste göras för att minska avgasutsläppen från trafiken. Här vill vi påpeka att man i så gott som enbart inriktat sig på att genom skärpta avgaskrav komma till rätta med problemen från bensindrivna personbilar. ger de bensindrivna personbilarna ett relativt litet bidrag till miljöproblemen i förhållande till avgasutsläppen från dieseldrivna tunga fordon. Vi har i en särskild motion till årets riksdag, om a. överföring av långväga lastbilstransporter till järnväg, pekat på exempel på åtgärder som till en låg kostnad för staten ger en stor samhällsekonomisk vinst i form av bättre miljö. 1 anledning av detta går vi inte närmare in på vad sådana åtgärder skulle betyda. Bilavgaserna innehåller också andra hälsofarliga ämnen, bl. a. organiska blyföreningar. Detta innebär att vi måste få ett snabbt beslut om blyfri bensin och effektiv rening av bilavgaserna. Vi anser att det nu finns förutsättningar för regeringen att utan ytterligare dröjsmål lägga fram ett åtgärdsprogram som innefattar hygieniska gränsvärden samt införande av blyfri bensin. Genomförandet av dessa åtgärder får, enligt vår mening, inte göras beroende av samtidiga åtgärder inom EG. Ett mycket starkt skäl för att utan dröjsmål införa blyfri bensin är att de flesta bilmotorer, enligt uppgift, redan är konstruerade för att klara av sådan förbränning på ett tillfredsställande sätt. För att hålla försurningsdöden borta från sjöarna har satsat mångmiljonbelopp på kalkning. Kalken neutraliserar det sura nedfallet och motverkar tillfälligt försurningsprocesserna. Kalkningen blir ett uppehållande försvar. Bara att rädda en liten del av landets försurningshotade sjöar kommer att kosta stora pengar. För /85 har föreslagits en uppräkning av anslaget till åtgärder mot försurningen med 20 milj. kr. till totalt 85 milj. kr. Om detta anslag är tillräckligt för nödvändiga insatser är svårt att bedöma. Om man t. ex. ser den länsvisa fördelningen av kalkningsinsatserna så är den mycket ojämn. Det finns län som endast fått av länsbehovet tillgodosett. Det kan framöver bli angeläget att vidta också andra åtgärder när det gäller försurningen. Därför bör regeringen mycket noggrant följa utvecklingen på detta område, och om nödvändigt föreslå ytterligare medel. Försurningens problem är internationella, och problemets lösning måste således bli internationell. I den svenska studien inför , om försurningen av miljön, redogörs för olika länders nedfall från egna utsläppskällor. Av dessa diagram och tabeller framgår med tydlighet omfattningen av utsläppen. Har då någon möjlighet att påverka den utvecklingen? Kan vi få regeringar i Väst- och , och att vidta åtgärder? Ja, det goda har skogsdöden i fört med sig, att trycket på politikerna har ökat. Opinionsundersökningar i visar, att medborgarna är beredda att betala ett högre elpris för att bekosta ett avsvavlingsprogram. Och i ett framlagt förslag på tjänstemannanivå inom sattes målet till en sextioprocentig minskning av svavelutsläppen till 1995. Det är betydligt mer än de skandinaviska länderna krävt i de internationella förhandlingarna. Lika viktigt som reningsåtgärder är att minska energianvändningen och därigenom förbränningen av olja och kol. Genom att gradvis ta i bruk ny och energisnål teknik som redan finns skulle energianvändningen kunna halveras . Den slutsatsen drar två framtidsforskare i en studie . Om man utgår från att den slutsatsen är giltig också för resten av skulle en minskning av energianvändningen i kombination med reningsåtgärder kunna minska svavelutsläppen till en fjärdedel av dagens ! inom ramen för den internationella konventionens villkor om balanserad utveckling. 33 stater har skrivit under den internationella konventionen om långväga luftföroreningar. Konventionen är inte tvingande, utan endast en målsättning som konventionsländerna uttalat sig för. Vad dessa har förbundit sig är att göra vad de kan för att begränsa utsläppen inom ramen för denna balanserade utveckling. Vid den internationella konferensen i hävdade svenska försurningsexperter, att skulle räcka till en så omfattande satsning på avsvavling av bränslen och rökgaser, att utsläppen i skulle halveras . Den summan skulle uppnås t. ex. genom en höjning av energikostnaderna i . Insikten om att något måste göras åt utsläppen av försurande luftföroreningar i de europeiska industriländerna har ökat. måste därför fortsätta att aktivt verka bland dessa länder för att de försurande utsläppen på ett planerat sätt minskas. Men skall härvid vara trovärdigt måste vi föregå med gott exempel. Vi måste minska våra egna utsläpp, som till två tredjedelar faller ned över andra länder. Försurningsproblemets internationella dimension kräver, enligt vår mening, att regeringen vidtar nya internationella initiativ. Vi anser att initiativ bör tas för en ny konferens liknande den som hölls i , eller att på annat sätt aktualisera ett åtgärdsprogram för hela . I ett sådant åtgärdsprogram skulle en internationell miljöavgift ingå som en viktig del. har gjort en hel del i kampen mot försurningen, vi har bl. a. halverat våra utsläpp , men vi måste skyndsamt gå vidare. Olika vägar måste prövas. Vi har i vår motion berört en del av försurningsproblematiken och vi föreslår med anledning härav att följande åtgärder och initiativ vidtas: o En ny internationell konferens sammankallas för upprättande av ett målinriktat åtgärdsprogram och aktualisering av frågan om en internationell miljöavgift. o En omfattande undersökning av våra vattendrag startas omgående för att undersöka tungmetallförekomsten i fisk. o Ett program upprättas för att skydda grundvattnet och system införs för kontroll av konsumtionsvattnet i brunnar och vattentäkter utanför tätorterna. o Blyfri bensin införs och förslag läggs om effektiv rening av bilavgaserna, o Ytterligare medel ställs till förfogande i händelse av att kalkning av våra vattendrag kraftigt behöver ökas. o Åtgärder vidtas för att minska gödselmedlens bidrag till försurningen. Den s. k. omdrevsgödslingen av skogsmark bör förbjudas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder i kampen mot försurningen i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)