mot · G7021355 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Slopande av energiskatt på viss etanol Blyfri bensin och etanol Bättre miljö, ökad sysselsättning och minskad import är tre angelägna mål. Det finns många olika åtgärder som kan medverka till att nå dem, men i denna motion skall redovisas hur en omfattande tillverkning av etanol baserad på inhemska jordbruksråvaror kan få en avgörande betydelse för bättre miljö, ökad sysselsättning och minskad import. Genom den omfattande produktionen av etanol som föreslås i motionen kan följande resultat uppnås. - Övergången till blyfri bensin underlättas. - Genom övergång till blyfri bensin minskar de miljö- och hälsofarliga blyutsläppen och bilavgaserna kan renas bättre från försurande ämnen. - Sysselsättning kan bevaras och nyskapas i storleksordningen 20000 arbetstillfällen och det påverkar kommunerna och statens ekonomi positivt i storleksordningen 2 miljarder. - Bytesbalansen kan genom minskad import förbättras med ca 1,4 miljarder. - Betydande mängder sojaprotein och motsvarande som används till djurfoder kan i stället användas som människoföda. - All jordbruksmark kan användas för växtproduktion och därmed vidmakthålls en oersättlig produktionsresurs. - Möjligheterna att bevara en levande landsbygd förbättras och värdefulla natur- och rekreationsmiljöer kan bibehållas till lägre kostnad. Blyinblandningen i bensinen - som i huvudsak görs för att höja oktantalet är ett av våra allvarligaste hälso- och miljöproblem. Det är redan åtskilliga svenska barn som fått mer eller mindre allvarliga hjärnskador på grund av blyförgiftning. Det är bl. a. därför mycket angeläget att vi så snabbt som möjligt kan återgå till blyfri bensin, då blyet i bensinen är den helt dominerande utsläppskällan. Genom ökat intresse för blyfri bensin ute i och klart positiva beslut i i den riktningen har vi möjligheter att införa blyfri bensin. Alla goda krafter måste samverka för att göra detta möjligt. Blyfri bensin ger oss också möjlighet att använda s. k. katalysatorteknik för rening av bilavgaserna, vilket gör att vi väsentligt kan minska utsläppen av a. surgörande kväveoxider. Eftersom vår oljeförbrukning har minskat med , medan vår bensinförbrukning varit i stort sett oförändrad, så har bensinens relativa betydelse för försurningen ökat drastiskt och vi måste därför nu ta itu med det problemet på allvar. I har inblandning av etanol i bensinen - som ersättning för bly - för att höja oktantalet ökat med . Bakgrunden är de i gällande bestämmelserna om blyfri bensin. Utöver etanolens egenvärde som drivmedel - som är 1:50-2 kr. - finns betydande fördelar och mervärde. Den mest påtagliga fördelen inblandning av etanol i bensinen är den oktanhöjande effekten. Etanol är alltså inte bara ett drivmedel utan också en oktanhöjande tillsats. Hur mycket oktantalet höjs beror delvis på bensinens grundegenskaper. Dessa kan variera på grund av skiftande egenskaper hos råoljan och olika tillverkningsteknik. Som ett grovt medeltal kan anges att etanolinblandning höjer oktantalet med ca 3 enheter, från t. ex. 93 till 96. Prisskillnaden på 93- och 96-oktanig bensin är som regel ca . Etanolens oktanhöjande värde blir då ca per liter. Erfarenheter från , och i mycket begränsad omfattning även från , visar att etanolinblandningen minskar bensinförbrukningen. Uppgifter finns som tyder på minskning av bensinförbrukningen. Om vi utgår från ett nettopris på . litern (exkl. skatter) och lägre bränsleförbrukning vid inblandning av etanol, så har etanolen ett bränslebesparande värde på . Att i kronor och ören värdera etanolens värde ur miljösynpunkt är inte möjligt, men det bör räcka att konstatera att den medverkar till att minska två av våra största miljöproblem, blyutsläppen och försurningen. Inhemsk råvara ger mycken sysselsättning Det svenska jordbruket är mycket effektivt. Detta har medfört att vi regelmässigt har ett överskott på bl. a. spannmål som vi ofta får exportera till låga priser. Spannmålsöverskottet plus en utökad odling av sockerbetor och eventuellt speciella energigrödor är utmärkta råvaror för en omfattande etanolproduktion. Vi förbrukar ca bensin . inblandning av etanol kräver . Detta kan sägas utgöra potentialen för inhemsk avsättning av etanol som drivmedel och oktanhöjande tillsats. För en så omfattande produktion går det åt ca spannmål och det är lika mycket som det normala exportöverskottet. Det är en himmelsvid skillnad på att bränna havre och använda spannmål som råvara för etanoltillverkning. Vid bränning tar vi bara vara på energiinnehållet och förstör övriga värdefulla näringsämne såsom protein. Vid etanoltillverkning utnyttjas spannmålens alla värdefulla beståndsdelar. Nedanstående sammanställning visar ett möjligt produktutfall om vi tillverkar etanol med spannmål som råvara. Denna produktion räcker till inblandning vid oförändrad bensinförbrukning. Nativstärkelse å l:85/kg lil 000 000: Kolsyra å 0:20/kg 9 000 000: Gluten + proteinfoder l:75/kg 560 000 000: Etanol 3:-/l 795 000.000: Summa produktvärde 1 475 000 000: Spannmål å l:40/kg 1 232 000 000: Arealbehov ca 220 000 ha Kapital och driftkostnader för behövliga industrianläggningar baserade på nu tillämpbar industriell teknik beräknas överslagsmässigt till . Vid ett spannmålspris på /kg - vilket motsvarar ett genomsnittligt pris på svenska marknaden - uppstår ett underskott på ca 100 milj. kr. För att industrin och lantbrukskooperationen snabbt skall satsa på en omfattande produktion av etanol krävs betydande vinstmöjligheter och rimliga garantier för de långsiktiga produktionsförutsättningarna. Priset /l för etanol är rimligt med hänsyn till de fördelar som redovisats tidigare i motionen, såsom oktanhöjande effekt och lägre bränsleförbrukning. Det är dock inte troligt att oljeindustrin och konsumenterna är beredda att sätta särskilt högt pris på detta förrän det bevisats i långvarig praktisk tillämpning. Det är också troligt att den oktanhöjande effekten inte kan erhållas fullt ut utan en viss anpassning av bensinens sammansättning och det kan ge oljebolagen vissa initialkostnader. Om etanol tillverkad på inhemska råvaror helt befrias från energiskatt, så stämmer det dels helt överens med riktlinjerna för beskattning av inhemska bränsle , dels blir /l för etanolen ett mycket konkurrenskraftigt pris. Exportkostnaderna för spannmål kan i genomsnitt beräknas till ca per kilo. För gör det . Enligt tidigare avtal skulle denna kostnad delas mellan staten och jordbruket. Staten sparar sin andel av exportkostnaden på spannmålen och den är i samma storleksordning eller större än minskningen av energiskatt genom att etanolen blir skattefri. Indirekt påverkas samhällsekonomin och statens kostnader mycket En omfattande produktion av etanol innebär att socialdemokraternas motiv för bantning av det svenska jordbruket mister all aktualitet. 15 000-20 000 arbetstillfällen kan bevaras inom jordbruket. Därtill skapas ett par tusen nya arbetstillfällen för uppbyggnad, underhåll och drift av den industri som etanoltillverkningen kräver. Den utrustningstillverkande industrins internationella konkurrenskraft kommer att förstärkas. Eftersom alternativet sannolikt är arbetslöshet, så kommer kommunerna och statens kostnader och intäkter att påverkas med ca . i positivt netto för varje arbetstillfälle. Till detta skall läggas minskad import av stärkelse, protein, kolsyra och bensin. Bytesbalansen kommer att påverkas positivt med ungefär följande belopp. Kolsyra,gluten, protein 500 milj. kr. Bensin450 000m3 750 milj. kr. Summa ca 1 350 milj. kr. Med hänvisning till vad ovan anförts och till likartade yrkanden i partimotion angående energipolitiken hemställs* att beslutar att etanol producerad på inhemska råvaror skall vara befriad från energiskatt. () () P. O. () *Se även motion 1983/84:1356.