mot · G7022639 · 1984-03-20 00:00:00 — m. fl. Forskning (prop. 1983/84:107) Regeringens proposition innehåller förslag om ett nytt det fjärde treåriga energiforskningsprogrammet med en kostnadsram på ca 1 200 milj. kr. för perioden /851986/87. Föregående forskningsprogram omfattade 1 400 milj. kr. En huvuddel av resurserna har satsats på sådana energikällor, främst inhemska, som ersätter olja och oljeprodukter. Stora satsningar har gjorts på bl. a. teknik för produktion av skogsbränslen, torv och energiskog samt miljövänliga och effektiva förbränningsanläggningar. Stora insatser har också gjorts på förädling av inhemska bränslen och kol och på drivmedel, bl. a. ren metanol. Även utveckling av solvärme-, energipumps- och energilagringsteknik samt teknik för effektivare energianvändning och oljeersättning i industriella processer har fått betydande delar av resurserna. Härutöver har näringslivet investerat avsevärda belopp i utveckling av energibesparande processer, tekniker etc. har ett ansenligt kunnande byggts upp inom vårt land. Svensk industri har på många områden utvecklat produkter på energins område, som rönt stor efterfrågan utomlands. Det är den speciella situation som som starkt olje- och energiberoende industriland hamnade i oljekris som frammanade statliga forskningsinsatser på energiområdet. Energiforskningen har härigenom fått en från forskningssynpunkt särskilt favoriserad ställning, som i sig kan vara motiverad mot bakgrund av vårt stora beroende av importerad olja, från vilket vi inte frigör oss. Det snabbt stigande oljepriset och underskottet i vår bytesbalans var också givetvis bidragande orsaker till den nationella samlingen kring ett speciellt energiforskningsprogram. En särskild organisation växte fram med självständiga forskningsnämnder och delegationer med uppgift att arbeta fram forskningsprogram och fördela anslag. Den här organisationen har i princip varit densamma och det finns därför enligt vår mening anledning att mera ingående ompröva energiforskningens organisation, anslagens storlek och fördelning. Regeringen har inte i den framlagda forskningspropositionen förmått göra detta utan skjuter problemen framför sig under ytterligare en treårsperiod. Det statsfinansiella läget och behovet av en så effektiv avkastning på de statliga resurser, som avsätts för forskning, hade krävt detta. behov av intensifierad forskning, inte bara på energins område utan även på andra områden, ställer alldeles särskilt stora krav på dem i regeringen som har ansvar för forskning. Under en så som nuvarande arbets- och prioriteringsprinciper tillämpats, har helt naturligt slentrian insmugit sig. Det kan också förmodas vara sannolikt att investeringar har gjorts i forskningsprojekt, som visat sig vara mindre framgångsrika men där prestige och annat medverkar till att forskningsarbetet fortgår i stället för att avbrytas. Det kan också vara troligt att statliga anslag utgår till projekt som nått ett sådant mognadsstadium, att kommersiella intressen helt skulle kunna överta den fortsatta exploateringen av forskningsresultaten. Enligt vår bestämda uppfattning är nu tiden inne att infoga energiforskningen i den övriga forskningsorganisationen och låta prioriteringar mellan projekt gälla hela forskningsområdet. Verksamheten bör vidare i ökande utsträckning läggas upp så att industriella och andra intressenter successivt kan ta över ansvaret för att driva utvecklingen vidare. Tillverkningsindustrin, värme- och kraftproduktionsintressena samt energianvändarna inom olika sektorer bör kunna ta ett betydligt större ansvar än för att införa och vidareutveckla den teknik som har kommit fram. Regeringen påpekar detta på flera ställen i propositionen, men anvisar själv inga andra lösningar än att hävda i strid med den uppfattning som bl. a. kommit till uttryck i IVA :s yttrande till regeringen att det finns fördelar med att ytterligare bedriva energiforskningen inom ett sammanhållet huvudprogram. Enligt vår bestämda uppfattning hade det varit bättre om regeringen lagt ned sina ansträngningar på ett genomarbetat forskningsprogram i stället för att ödsla tid på att genomdriva löntagarfonder. Det här innebär att vi nu under ytterligare en treårsperiod får leva med ett mindre effektivt energiforskningsprogram, som tar i anspråk resurser, som kunde användas för andra viktiga forskningsområden. Det finns från vår sida ingen anledning att gå in på en granskning av de enskilda delprogrammen. För att i någon utsträckning uppnå några av de effekter som skulle ha erhållits med ett mer sammanhållet industri- och forskningspolitiskt program yrkar vi, att en tredjedel av föreslagna anslag till skilda delprogram överlämnas till det föreslagna tekniska forskningsrådet att fördela. Under det första av de tre programåren bör , under det andra av de tre programåren och under det tredje året av den föreslagna indragningen av en tredjedel av anslagen genomföras. Detta för att omställningen inte skall bli alltför drastisk och bidra till besvärande övergångsproblem. Långsiktig forskning och grundforskning på energins område skall dock icke beröras. I avvaktan på en översyn av energiforskningens organisation bör energiforskningsnämnden vara kvar som särskild myndighet och ges uppdrag att förbereda omorganisationen. Med hänvisning till det ovan anförda hemmställs 1. att beslutar uppdra åt regeringen att inkomma med nytt förslag till medelsfördelning mellan de olika energiforskningsprogrammen i enlighet med vad som anförts i denna motion, 2. att uppdrar åt regeringen att före den föreslagna treårsperiodens utgång presentera ett förslag om hur energiforskningen skall infogas i den övriga forskningsorganisationen. () PER () PER () . () () () (ir) () () () ()