ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021162 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1162 Bokföringen av utlandslån vid devalvering Företag som har liten eller ingen lagerreserv och som tagit utlandslån löper uppenbar risk att tvingas i konkurs. För att undvika detta skulle man kunna få fördela den ökande skuldsättningen under exempelvis . Skulden har vid den senaste devalveringen ökat med . Det gör att vissa företag med låg lagerreserv kanske endast har månader på sig till nästa bokslut och måste då tjäna in motsvarande summa. Exempel: Ett utlandslån på . blir efter en devalvering på en skuld på ca , vilket gör att man måste ta fram en vinst på . för att göra noll resultat. Finns då ingen lagerreserv måste man enligt lagen gå i konkurs. En annan effekt blir att man försöker att kraftigt underbemanna för att försöka hinna skrapa ihop nödvändig vinst till bokslutsdatum. Kunde man skriva upp den ökade delen en femtedel skulle det motsvara att utlandslånet i bokslutet första året är 516000 i stället för . Det vore en ovärderlig hjälp som inte kostar staten ett öre. Tvärtom skulle många onödiga konkurser undvikas och inte bli kostnader för samhället. Några uteblivna skatter blir det heller inte fråga om, då ju varje företag som regel först fyller sina lagerreserver. Denna möjlighet skall givetvis gälla företag som har för liten lagerreserv, inga andra behöver ju denna hjälp. Enligt uppgift har en projektgrupp tillsatts inom bokföringsnämnden med uppgiften att arbeta fram en promemoria beträffande omräkning av utländska fordringar och skulder. Enligt min uppfattning innebär det förslag jag här framlagt den bästa och enklaste lösningen på ifrågavarande problem. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen överlämnar motionen för beaktande till den i motionen omnämnda projektgruppen inom bokföringsnämnden.
mot · G7021165 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1165 Ändring av bestämmelserna om underhållsskyldighet vid gemensam vårdnad av barn Föräldrars underhållsskyldighet mot barn regleras i . Möjligheterna till gemensam vårdnad har till en del komplicerat reglerna. 17 kap. 2 § 2 stycket står att man vid gemensam vårdnad endast betalar underhållsbidrag om barnet varaktigt bor tillsammans med den andre föräldern. Detta har av exekutiva myndigheter tolkats som att själva underhållsskyldigheten upphör om barnet bor i annat hem eller är placerat genom socialnämndens försorg. Bidragsförskott kan då inte längre utgå, inte heller kan införsel beviljas. För ett barn i samma situation men med endast en av föräldrarna som vårdnadshavare finns både möjligheten till bidragsförskott och införsel. Det måste anses orimligt att underhållsskyldigheten skall upphöra enbart på grund av att den andre föräldern av någon orsak inte kan vårda barnet. Jag föreslår därför att bestämmelsen i ändras på sådant sätt att underhållsskyldigheten för förälder med gemensam vårdnad kvarstår barnet är omhändertaget eller av annan orsak inte längre varaktigt bor tillsammans med den andra föräldern. Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar om en ändring av 7 kap. 2 § så att underhållsskyldighet för föräldrar med gemensam vårdnad regleras enligt förslag i motionen.
mot · G7021170 · 1984-01-23 00:00:00 — 1983/84 1170-1172 och anslag till fredsorganisationerna I årets budgetproposition sägs att engagemanget i fredsfrågor kraftigt ökats. Tveklöst är att den samlade fredsrörelsen varit och är en starkt bidragande orsak till detta. Det är därför att beklaga att regeringen inte följer upp vad socialdemokraterna hävdade i oppositionsställning: en promille av försvarskostnaderna till fredssträvandena. Svenska fredskommittén är en av de organisationer som har de bästa internationella kontakterna - inte minst med tredje världens länder. Svenska fredskommittén har nekats bidrag om . Politiskt och mot bakgrund av den målsättning regeringen uppställt förefaller dett inte bara obegripligt utan också anmärkningsvärt. Vpk har i sin nedrustningsmotion utförligare behandlat detta. Med hänvisning till ovanstående hemställs att med ändring av proposition 1983/84:100, bil. , punkt F3 beslutar att också Svenska fredskommittén skall ingå bland bidragsberättigade organisationer och anvisar . (vpk) (vpk) 1 1983184.3 sami.
mot · G7021172 · 1984-01-23 00:00:00 — bör också som tidigare genom FOA erbjuda resurser för medverkan i undersökningar om påstådda brott mot konventionen om användning av kemiska och biologiska stridsmedel. Beträffande radiologiska vapen bör, bl. a. för att ge reell substans åt en överenskommelse, kopplingen till frågan om skydd för kärnkraftsanläggningar behållas. Det kan delvis betraktas som ett framsteg att man inom FN:s ram gjort en undersökning beträffande påståendena om användning av biologiska stridsmedel i och . Den använda proceduren får dock inte som helhet godtas eftersom FN:s inte bereddes tillträde till de utpekade områdena. Inspektionen på platsen måste anses vara en absolut förutsättning för en fullständig utredning. Andra områden inom vilka även fortsättningsvis bör medverka med stor intensitet är försöken att åstadkomma ett fullständigt kärnvapenprovstopp. Då det gäller övervakningen av det partiella provstoppsavtalet har aktivt bidragit med utarbetande av seismiska och radiologiska metoder för kontroll och med direkt övervakning av avtalets efterlevnad. Även om de politiska hindren för att här nå fram till resultat är stora är dessa förhandlingar viktigare . F. n. är CD, FN:s nedrustningsdelegation i , det enda forum där kärnvapenmakterna möts i förhandlingar om begränsningar i kärnvapenarsenalerna. Utöver att motsättningar, f. n. koncentrerade till förhandlingsmandatets omfattning, finns mellan supermakterna kompliceras frågan om kärnvapenprovstopp av det motstånd i sakfrågan som finns hos vissa s. k. tröskelstater. bör också intensifiera sina ansträngningar att söka uppnå större anslutning till avtalet om öppen redovisning av militärbudgetar och försvarskostnader. Ett minimikrav är att säkerhetsrådets permanenta medlemmar ansluter sig till ett sådant avtal. Denna fråga bör drivas inom ESK-processens ram och , men måste fullföljas även inom de multilaterala nedrustningsförhandlingarna i . Att bör kunna få större effekt av sina ansträngningar om de sålunda koncentreras till ett begränsat antal områden behöver inte utgöra något hinder för svenskt stöd till och medverkan i andra länders ansträngningar att utarbeta förslag till överenskommelser inom nedrustningsområdet. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att anhåller att regeringen aktivt följer situationen för de grupper som i en del stater bildats för att följa efterlevnaden av Helsingforsdokumentet, de s. k. Helsingforsgrupperna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förberedelserna inför expertmötena i och om mänskliga rättigheter och mänskliga kontakter, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om koncentrationen av det svenska arbetet i . PER () () () () () () () () () () (m) () minab/gotab 1984 77651
mot · G7021175 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Befolkningen i lovades nationell självständighet och självbestämmande efter i en vitbok från den brittiska regeringen . för 1947 innebar ett avsteg från dessa utfästelser, men upptog lika fullt bestämda landområden för en palestins-arabisk stat vid sidan av de områden som avsågs för den nya staten . Dessa områden införlivades utan FN:s godkännande med staten 1949. har dessutom ockuperat och och håller ännu områden i södra under militär kontroll. Det palestinska folket har genom en återkommande brutal krigföring från sida effektivt hindrats från att upprätta en egen stat. Inget fredsavtal, ingen internationell överenskommelse och inget FN-beslut har erkänt rätt att hålla palestinska områden ockuperade. begår ett grovt brott mot folkrätten. Det palestinska folket har trots den terror det utsatts för kunnat bygga upp en nationell organisation - , . Trots försök från olika staters sida att splittra och desorganisera PLO finns PLO intakt och har existerat . Inom ramen för PLO finns vitala samhälleliga verksamheter som sjukvård, undervisning, forskning och socialt arbete. PLO har i takt med de israeliska krigsframgångarna fått ökad betydelse som företrädare för det palestinska folket. Vare sig , eller organ som den israeliska apartheidpolitiken försöker bygga upp, kan ersätta PLO som företrädare för palestiniernas nationella strävanden. En palestinsk stat är målet för PLO:s aktuella strävanden, och en bred internationell opinion hävdar att en palestinsk stat är ett ofrånkomligt villkor för en varaktig fred i denna del av . PLO har ett informationskontor stationerat i . En högre grad av svenskt erkännande av denna palestinska representation i skulle stärka de palestinska strävandena efter nationella rättigheter. Därför bör i erkännas som representation. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer att upphöjs till rangen av representation. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7021176 · 1984-01-23 00:00:00 — och för byggande av skyddsrum på I den av regeringen framlagda budgetpropositionen har aviserats indragningar av medelstilldelningen för skyddsrumsbyggandet utanför riskområden. För länen på fastlandet kommer inte denna inskränkning av skyddsrumsbyggandet att få några allvarligare konsekvenser eftersom det minskade nytillskottet av skyddsrumsplatser kan kompenseras med utrymningar. För kommer en inskränkning av skyddsrumsbyggandet att få betydligt allvarligare konsekvenser. Länet har ett mycket utsatt militärgeografiskt läge. Kommunikationerna till fastlandet är begränsade, geografiskt långa och i ett krisläge extremt sårbara. Utrymningar och inkvarteringar som kan komma att påkallas i ett krisläge måste därför av tvingande skäl genomföras inom länets gränser. Detta kan med hänsyn till det militära försvarets förande komma att bli ytterst komplicerade operationer som dessutom kan vara tveksamma från skyddssynpunkt. Till detta bör läggas de mycket korta förvarningstider som inför en krissituation kan förväntas för vidkommnde. bör med anledning av vad som anförts behandlas exklusivt vid tilldelningen av medel för skyddsrumsbyggandet. Länet bör således även fortsättningsvis tilldelas medel för byggandet av skyddsrum inom de områden som enligt planerna i snäv bemärkelse inte har betraktats som direkta riskområden inom länets skyddsrumsorter. Ett fortsatt skyddsrumsbyggande enligt nu gällande bestämmelser får en stor betydelse från ren skyddssynpunkt. Härutöver kommer ett fortsatt skyddsrumsutbyggande att medföra att länet tillförs statliga medel som genererar arbetstillfällen inom den hårt trängda byggsektorn. Mot bakgrund av det ovan anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medelstilldelning för skyddsrumsbyggandet inom . () ()
mot · G7021178 · 1984-01-23 00:00:00 — En värnpliktig har under sin grundutbildning rätt till en fri resa till hemorten . Denna förmån är rimlig och kan anses som tillfredsställande. Men ändå kommer det att visa sig att de flesta värnpliktiga önskar göra sin värnplikttjänstgöring så nära hemorten som möjligt. Av olika skäl måste många värnpliktiga fullgöra sin grundutbildning långt från hemorten. Exempelvis fullgör många värnpliktiga från sin grundutbildning i Östersundsområdet och vissa värnpliktiga från fullgör sin grundutbildning i övre . Det känns betungande för många värnpliktiga att vara så långt från hemmet. De värnpliktiga har en social vardag i det militära, som är helt olika den han är van vid. Behov föreligger för den värnpliktige, att så ofta som möjligt få träffa sina närmaste anhöriga. Att resa hem kan också bli betungande. De värnpliktigas närmaste anhöriga är också intresserade av hur den värnpliktige har det i den militära miljön, hur hans vardag egentligen ser ut. Därför vore det av stort värde om närmaste anhöriga kunde få en inblick i den värnpliktiges situation och dessutom få information om försvaret som sådant. För att möjliggöra detta borde den värnpliktige få överlåta en eller två av sina fria resor till närmaste anhöriga. Denna möjlighet bör i första hand tillkomma värnpliktig, som fullgör sin grundutbildning långt från hemorten, beroende på hur försöken kommer att gestalta sig. Visar försöken ett positivt resultat bör samtliga värnpliktiga under sin grundutbildning komma i åtnjutande av samma förmån. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en försöksverksamhet av i motionen angivet slag genomförs, lämpligen vid K4 Arvidsjaure, som bör ta sikte på att reformen skall kunna införas vid övriga förband och ge värnpliktiga möjlighet att överlåta fri värnpliktsresa till närmaste anhöriga.
mot · G7021179 · 1984-01-24 00:00:00 — Personalminskningen inom försvarssektorn i Försvarssektorn utgör en mycket betydelsefull del av näringsliv. De personalminskningar som redan ägt rum är mycket stora. Värst drabbad är kommun där man dragit in mellan 5 000 och 6000 statliga arbetstillfällen. Knappast har någon annan kommun i landet utsatts för en så omfattande nedskärning av statlig verksamhet som den som drabbat . Visserligen kommer marinens officershögskola i att flyttas till vilket ger ca 20 arbetstillfällen. Och i närtid har sysselsättningen på ökat genom tidigareläggning av minröjningsfartyg. Men indragningar av personal inom försvarssektorn fortsätter, utöver vad har bestämt försvarsbeslut. mister 3000 militära sysselsättningstillfällen mot de 175 som förutsattes i försvarsbeslutet. Det är chefen för marinen som i programplanen 1982/83 kalkylerat med nämnda personalminskning i . Anledning till nerdragningarna är besparingar. Vid besparingar inom försvaret måste hänsyn tas till uppgifter inom anbefalld incident- och mobiliseringsberedskap. Det måste finnas viss uthållighet i fråga om incidentberedskapen. Med hänsyn till de nerdragningar som skett tidigare är risken stor att anbefallda uppgifter ej kan utföras på ett tillfredsställande sätt. Man kan heller ej bortse från kommuns mycket kärva arbetsmarknadsläge. Hänsyn till att byggts upp kring den verksamheten och därför är mycket känsligt för reduceringar i denna bör också tas vid beslutsfattande. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att personalnerdragningarna i inte bör bli större än vad som framgår av försvarsbeslut.
mot · G7021180 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Rätten till barnomsorg vid inkallelse till militärtjänst Ett nytt fall av problem med barnomsorg vid inkallelse till militärtjänst har relaterats i pressen. Det är inte första gången, och det kommer att upprepas tills dess ansvariga myndigheter gör något åt saken. Problemet har redan uppmärksammats i i en enskild folkpartimotion, 1982/83:1238. Utöver det som då framfördes, i motionen och i debatten, bör jämlikhetsaspekten ytterligare betonas. Även om kvinnor kan inkallas till civilförsvarstjänstgöring, är det dock förfarande de manliga inkallelserna som är i absolut majoritet. Det är antagligen också därför, som inte något bestämt och resolut gjorts för att lösa problemet. Det förutsätts tydligen, att den kvinnliga föräldern alltid skall träda till och ta ansvaret för barnen, när mannen i familjen inkallas och barnomsorgen inte är löst genom daghemsplats eller på annat sätt. Men de unga familjerna med barn har inte sin tillvaro ordnad på det sättet . Det finns ingen rättvisa eller jämlikhet i att förutsätta, att den kvinnliga parten skall ta semester eller begära tjänstledigt bara därför att samhället tar mannen i anspråk för värnpliktstjänstgöring. Samhället bör leva upp till den uttalade målsättningen att båda föräldrarna har lika ansvar för barnen. Det är inte heller möjligt, att när som helst lämna ett arbete på detta sätt utan att mista det. Vilket ansvar tar militära myndigheter och samhället i övrigt för de unga familjer och då särskilt för kvinnorna i dessa familjer? Som påpekades i fjolårets motion finns det också många ensamföräldrar och deras antal ökar. Hur skall de klara situationen? Det behövs snabba åtgärder. Så länge ingenting konkret har gjorts förtjänar kravet att upprepas. Med hänvisning till det anförda yrkas att hos regeringen hemställer om åtgärder för att lösa problemen med barnomsorg vid inkallelse till militärtjänst. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) C.-H. PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G7021185 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1185 Avgränsning av sjukdomsbegreppet i den allmänna försäkringen Enligt lagen om allmän försäkring (AFL) kap. 3 7 § utgår sjukpenning vid sjukdom, som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Sjukpenningutbetalningarna är en stor belastning på landets ekonomi. Således utgjorde kostnaden för detta ändamål t. ex. 1981 ca . Utbetalningarna baseras på ovanstående lagbestämmelse där grunden alltså är sjukdom. Sjukdomsbegreppet är dock i praktiken synnerligen vagt. En betydande glidning har därigenom skett sedan det i förarbetena till lagstiftningen konstaterades att sjukdom är ett onormalt kropps- eller själstillstånd där förändringen från det normala ej sammanhänger med den vanliga livsprocessen. I hög grad har genom begreppets oklarhet sjukpenningen på ett inte önskvärt sätt kommit att övergå till att bli ersättning för minskat välbefinnande eller för bristande social anpassning. Sålunda förekommer det att läkarintyg felaktigt används för att ge sjukpenning där sociala bidrag och framför allt social vård borde vara det självklara. Detta har direkt negativa konsekvenser - försörjning med sjukpenning blir viktigare än åtgärder för social rehabilitering. Insufficienstillståndet etableras snabbt och blir kroniskt. Ett exempel på detta är att alkoholism och narkomani betraktas som sjukdom i stället för som det uppenbarligen är, en social insufficiens där försörjning på hög sjukpenningnivå utan terapi ofta direkt motverkar rehabiliteringen. Det borde vara självklart att skall ta hand om alkoholister och narkomaner för direkta sociala åtgärder i stället för att legitimera dem som sjuka och belasta sjukvården felaktigt. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning för att åstadkomma en avgränsning av sjukdomsbegreppet i den allmänna försäkringen.
mot · G7021186 · 1984-01-23 00:00:00 — Den allmänna försäkringen ger generellt kompensation för inkomstbortfall vid sjukdom upp till ett tak på 7,5 basbelopp, dvs. maximalt till årsinkomst. Kompletteringar av den allmänna försäkringens skydd förekommer såväl i form av avtalsförsäkringar som privata försäkringar. Det totala försäkringsskyddet får dock enligt gällande lag inte utgöra av inkomsten. I olika situationer överstiger dock, för en anställd, kompensationen vid sjukdom inkomsten av arbete. Detta beror då i regel på att den anställde har sin sjukpenning grundad på lön jämte naturaförmåner av olika slag, i regel fri bil, viss fri kost och vissa bostadsförmåner. Dessa tilläggsförmåner bortfaller inte vid sjukdom eftersom det i stort sett är omöjligt att administrera bortfallsprövningen i sammanhanget. Förhållandet att kompensationen vid sjukdom såsom beskrivits (som är ett av många) kan överstiga inkomsten när man är i arbete är stötande. Samhällets målsättning måste vara att det skall löna sig att arbeta. Kompensationen när man inte kan arbeta bör alltid vara mindre än arbetsinkomsten. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om åtgärder för att hindra att kompensation för vid sjukdom bortfallen inkomst blir större än arbetsinkomsten.
mot · G7021187 · 1984-01-23 00:00:00 — och som alternativ till sjukpenning Hel sjukpenning utbetalas av de allmänna försäkringskassorna i de fall en försäkrads arbetsförmåga är fullständigt nedsatt på grund av sjukdom (3 kap. 7§ lagen om allmän försäkring). Vid skador av olika slag framför allt i de nedre extremiteterna är det inte ovanligt att hel sjukpenning utges med stöd av denna bestämmelse av det skälet att den skadade inte kan ta sig till och från sitt arbete. I många av dessa fall föreligger egentligen inte förlust av arbetsförmågan i det egna yrket. Ett stillasittande kontorsarbete t. ex. skulle många kunna utföra. F. n. kan också färdtjänst för resor till och från arbetet beviljas den skadade om behovet bedöms ha en viss varaktighet. Det kan emellertid vara rimligt att försäkringskassorna gavs möjlighet att inom ramen för den allmänna försäkringen bevilja ersättning för kostnader för resa till och från arbetet i de fall där alternativet är att eljest utge sjukpenning. Fördelarna med detta är uppenbara; den försäkrade slipper i onödan vara frånvarande från arbetet och vissa besparingar i sjukpenningförsäkringen uppstår. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen föreslår ändring av AFL (lagen om allmän försäkring) så att ersättning för resor till och från arbetet kan utges som ett alternativ till sjukpenning. () ()
mot · G7021188 · 1984-01-24 00:00:00 — Tredje vice talman översyn av sjukpenningbeloppet Sjukpenningen för personer som icke har sjukpenninggrundande inkomst som överstiger . är f. n. I huvudsak är det s. k. hemmarfuar som utgör denna grupp. Denna sjukpenning - som av de flesta upplevs som myckt låg - har varit oförändrad . Före detta datum var motsvarande sjukpenning . Min uppfattning är att när sjukpenningen varit oförändrad så är en höjning motiverad. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för att en översyn företas när det gäller sjukpenningens storlek för den som icke har sjukpenninggrundande inkomst som överstiger .
mot · G7021189 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1189 Reduceringen av folkpension på grund av förtida uttag Det finns ett mindre antal folkpensionärer som, då pensionsåldern var , begärde förtida pension och som följd därav har reducering av pensionen till av full pension. Flertalet av dessa pensionärer har en ekonomiskt besvärlig situation. Orsaken till förtida uttag var i allmänhet avsaknad av arbetsinkomst eller sviktande hälsa. Jag kan lättast beskriva situationen genom att redovisa ett aktuellt fall. En äldre dam som är begärde 1966 förtida pension. Hon var då . har hon bara fått ut av full pension. i folkpension, . i pensionstillskott och . i ATP samt . i kommunalt bostadstillägg, totalt /mån. Hon måste för att kunna klara sig själv ha en modern lägenhet. Sedan hyran är betald har hon ca . kvar till mat, kläder, elström, telefon osv. Det är inte svårt att förstå att det inte räcker. Hon har haft ett visst sparkapital, men det är nu nästan helt förbrukat. 1975 beslutade att sänka pensionsåldern från 67 till . Det kan inte vara rimligt att det fåtal pensionärer som före detta beslut av olika orsaker mer eller mindre var tvingade att begära förtida pension för att klara sitt uppehälle under hela sitt liv skall ha det ekonomiskt besvärligt. Många av dessa pensionärer vill absolut inte ha socialhjälp, utan avstår hellre från mycket som vi anser hör till livets nödtorft. Denna grupp pensionärer - som begärt förtida pension - är liten. Sannolikt bara något tusental. Därför är det inte mindre angeläget att rätta till denna orättvisa, men kostnaden blir i pensionssammanhang försumbar. Troligen endast någon miljon. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att de pensionärer som begärde förtida folkpension och som följd därav har reducerad folkpension och pensionstillskott fr. o. m. skall få full pension samt att kostnaderna för detta skall belasta kostnadsanslag för folkpensioner och pensionstillskott.
mot · G7021190 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Klarare regler för företagens arbetsgivaransvar, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionerna 1983/84:1129 och 1983/84:1363 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att socialavgiftsutredningens arbete bör bedrivas skyndsamt så att förslag syftande till klarare och mer entydiga regler när det gäller företagens arbetsgivaransvar för skatter och avgifter kan föreläggas , 2. att hos regeringen begär förslag om sänkning av sjukförsäkringsavgiften för egen- och småföretagare med ett belopp motsvarande av avgiftsunderlaget för högst 15 anställda, 3. att hos regeringen begär en översyn av kvittningsförbudet mellan olika förvärvskällor när det gäller egenavgifter. () () . ÅSLING (c) () () () () () ()