mot · G7022058 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. har nedrustningsdebatten framför allt handlat om utplaceringen av nya medeldistansrobotar i . Detta har setts som en brytpunkt mellan två faser i rustnings- nedrustningsproblematiken, antingen ett stopp för införandet av ytterligare vapensystem på kärnvapenområdet eller fortsatt eskalering. sitter vi med facit i handen och kan avläsa resultatet. har genomfört första delen av programmet enligt NATO:s dubl elbeslut och har svarat med att placera medeldistansmissiler utanför sitt eget område i i t. ex. DDR och . Den nya fasen blev således en fas av eskalering. Tillsammans med andra skärpningar i förhållandet mellan och , har utplaceringarna av nya missiler i medfört att spänningarna dem emellan återigen nått en mycket hög nivå. Förhandlingarna i om medeldistansmissilerna (INF) har följdriktigt brutit samman. Men också förhandlingarna om nedskärning av strategiska kärnvapen (START) och om ömsesidiga truppreduktioner i (MBFR) har upphört. är inte det enda området i världen som är utsatt för de negativa verkningarna av konfrontationen mellan stormaktsblocken. Men det är den världsdel där de största styrkorna står mot varandra, där det finns flest kärnvapen av alla typer och där svagare stater, både i och utanför blocken, får allt svårare att hävda sig. Det finns fog för kraven om att måste hävda sin självständighet både gentemot och . De alliansfria och neutrala staterna kan här spela en viktig roll. Det samarbete dem emellan, som har funnits och som fått förnyad aktualitet inför , är glädjande och av största vikt inför det fortsatta nedrustningsarbetet både i och i världen i övrigt. Mot bakgrund av förhandlingssammanbrottet på alla andra områden, framstår som en ljuspunkt. Det har visat sig möjligt att trots motsättningarna få de ledande nationerna inom resp. block, och , att gå med på ett genomförande av konferensen. Dess mandat är begränsat och framför allt nämns inte kärnvapenproblematiken på Utvecklingen får visa, om det är möjligt att föra in denna dimension i ett senare skede. Mot bakgrund av kärnvapenhotet mot , och debatten om en kärnvapenfri zon i och en dito korridor i , bör dock den ha som mål, att också kärnvapenproblematiken kan tas upp och vid lämpligt tillfälle aktualisera frågan. Fredsrörelserna har spelat en viktig roll i opinionsbildningen mot utplaceringen av nya kärnvapen i . Det har än en gång visat sig vara möjligt att mobilisera stora grupper i gemensam kamp mot upprustning och militarism. bör som värdnation för på alla sätt underlätta den samlade fredsrörelsens ansträngningar att fortsätta och intensifiera sitt arbete konferensen pågår. Det kan ske genom att den information om konferensens arbete, som det är möjligt att lämna ut, snabbt distribueras till fredsorganisationerna, att manifestationer och aktioner underlättas samt att fredsrörelsernas arbete i övrigt i samband med konferensen stöds på bästa sätt. Rustningarna och deras orsaker Världens totala militäruppgifter i dagens penningvärde överstiger med all sannolikhet /år. Det allvarliga och illavarslande, som kunnat iakttas ända , är att ökningen är snabbare . uppgick ökningen till /år. av har uppvisat en ökning om /år. Den största delen av denna snabba ökning beror på att så kraftigt höjt sina militärutgifter. Enligt nådde militärbudget en topp . Därefter sjönk den , för att sedan ligga på en tämligen nivå . Därefter har den volymmässiga ökningen varit mycket kraftig - i genomsnitt /år. Nedanstående bild, som är hämtad ur SIPRI:s broschyr om rustning och nedrustning 1983, visar hur rustningskurva ser ut. Militiirutgiftar för och da auropaiaka NATO-statarna*, 197382 Miljarder dollar |US$) Bilden visar också klyftan mellan militärutgifterna i och dem i de europeiska NATO-länderna. Den har vidgats och kommer enligt SIPRI:s bedömanden att vidgas ännu mer. Västeuropeiska politiker betraktar inte det sovjetiska hotet så påtagligt eller nära förestående, att det kräver drastiska omprioriteringar i budgeten. När det gäller rustningar är det svårt att göra seriösa bedömningar. Enligt kvarstår bilden av en stadig, men inte särskilt dramatiskt uppåtgående, trend. Vad som kan konstateras är att de fantasisiffror, som framförts från via underrättelseorganet CIA om ökande rustningar, inte är sanna. Enligt dessa tidigare uppgifter ökade sin rustningsvolym /år. Detta var ett av de bärande argumenten för att måste öka sina rustningar så kraftigt som skedde . hade fått ett försprång och gapet måste fyllas. Detta godtogs, även i breda kretsar i vårt land, som en etablerad sanning. , när propagandan haft sin effekt och ökat sin militära budget mer än i sin historia, är det att justera siffrorna. De färskaste uppgifterna från CIA uppger, enligt , att volymökningen av rustningar uppgår till /år . Således en halvering av tidigare uppgifter och en låg siffra i jämförelse med egen på /år. Bilden av som den pådrivande staten i kapprustningen kvarstår alltså oförändrad. Den förstärks av de senaste årens uppgifter om dess överlägsenhet inom teknologi- och elektronikområdet. Allt tal om svaghet, och därmed behov av upprustning, faller således på sin egen orimlighet. På officiellt sovjetiskt håll har vid åtskilliga tillfällen hävdats att det råder ungefärlig militär jämvikt i världen mellan de båda militärblocken. SIPRI:s siffra skulle däremot tyda på en viss överlägsenhet för och NATO gentemot och . Som nämnts ovan finns inga tillförlitliga sovjetiska uppgifter varför siffrorna för deras rustningar får formen av bedömningar gjorda i Väst. presenterar följande serie i miljoner USA-dollar och priser och växelkurser: Övriga NATO 116 056 NATO totalt 285 747 Även om siffrorna för endast är bedömningar, som dock uppenbarligen delas i viss mån av CIA och andra organ i , ger inte heller de stöd för den kraftigt ökande rustningen i . Det som gör att känner sig hotat är i stället att dess kontroll över handel och ekonomi i världsmåttstock håller på att förloras. beroende av tillförseln utifrån av en mängd viktiga förnödenheter för att hålla sin ekonomi i gång. Deras stora företag måste garanteras rättigheter att exploatera naturrikedomar och arbetskraft överallt. Detta fordrar rustningar. Rustningarna gynnar vapenindustri/vapenexport och militarism och på så sätt drivs rustningskarusellen på och andra stater och regioner dras in, antingen självförsvar eller på grund av gemensamma intressen. Vpk har fört fram kravet att en genomgång av rustningarnas orsaker med tyngdpunkt på ekonomiska faktorer skulle genomföras. Det har särskilt utvecklats i motion 1980/81:1209 och i reservation 1 till utrikesutskottets betänkande 1983/84:1. och har avslagit kravet och i stället nöjt sig med det vanliga talet om vapensystem, förhandlingar och konferenser. Men rustningarna sker inte i ett lufttomt rum. Vpk förnekar inte att också andra faktorer än de ekonomiska ligger bakom rustningarna, men anser det värdefullt att det i sä fall visas i kalla fakta vilka orsaker som väger tyngst. Material fattas inte. Det kan erhållas av , vid avdelningarna för fredsforskning vid universiteten och av fristående grupper t. ex. inom och utom fredsrörelsen. Handelsstatistik samt ekonomiska och säkerhetspolitiska bedömningar inom bör också ingå i en sådan redovisning. Sambandet kärnkraft-kärnvapen kan inte längre förnekas. Men även i denna fråga har det varit svårt att få en reell diskussion byggd på fakta i den svenska . Det borde emellertid ligga i allas intresse att få en, så långt som möjligt, objektiv reodvisning av forskningsresultaten på området: hur långt tekniken att omvandla reaktorplutonium till vapenplutonium har hunnit, vilka stater som besitter tekniken och vilken roll den svenska utförseln av använt kärnbränsle spelar i sammanhanget. Den sviktande kontrollen av världens uran- och plutoniumtillgångar, senast belyst av uppgifter i pressen om svinn i borde också belysas. Det räcker inte med att, som utrikesutskottet och gjort , hänvisa till internationella atomenergiorganet () och icke-spridningsavtalet (NPT). Alltför många bevis på att klyvbart material kommit på avvägar och hamnat utanför kontroll har framkommit för att detta skall vara trovärdigt. Så länge en sådan redovisning inte skett måste kravet på förbud mot utförsel av svensk kärnkraftsteknologi och använt kärnbränsle vidhållas. Fredsforskningen och fredsrörelsernas arbete blir allt viktigare eftersom motsättningarna och rustningarna ökar. Men vi är ännu mycket långt från den punkt, då de resurser som går till fredsarbete av olika slag ens har nått upp till delar av en promille av vad som satsas på rustningar. Detta gäller i högsta grad internationellt och tyvärr också nationellt för del. Den propagandaballong som socialdemokraterna släppte i oppositionsställning, om att stödet till fredsarbetet stegvis borde byggas upp tills det motsvarande av militärutgifterna, är längre från sitt mål än . Det nya anslag på 1 milj. kr., som då infördes, borde för att en-promillemålet skulle uppnås ha varit 4 milj. kr. Det var vpk:s förslag. Vi upprepar det förslaget , vilket innebär att anslaget F3 i budgetpropositionen bilaga 5 räknas upp med . fick under de borgerliga regeringarna sina anslag sänkta. Fjolårets blygsamma höjning kompenserade inte detta i anslagsnivån. Det är därför rimligt att institutet i årets budget får gehör för sina äskanden. Det innebär en ökning med . Med tanke på att . i regeringens förslag är ett engångsbidrag motiverat med arbete inför och under är en höjning än mer motiverad. Med hänvisning till det anförda yrkas:* 1. att uttalar att de synpunkter som i motionen anförs om arbete bör beaktas av regeringen, 2. att hos regeringen hemställer om en redovisning av rustningarnas orsaker i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att hos regeringen hemställer om en utredning av sambandet kärnkraft-kärnvapen, 4. att under anslaget F3 i proposition 1983/84:100 bilaga 5 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag till , 5. att under anslaget F4 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag till . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) * Se även motion 1983/84:2059.