mot · G7021167 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1167 m. fl. Stiftelsen har varit verksam . Den bildades på initiativ av kommittén för afrikanskt hantverk. Åtta svenska organisationer som hade kvinno- och/eller biståndsfrågor på sitt program bildade Stiftelsen och tillsköt det nödvändiga startkapitalet. Dessa organisationer representerar en betydande del av folkrörelserna i . De är följande: I styrelsen ingår representanter för dessa organisationer. Enligt stadgarna har stiftelsen till uppgift att stödja och utveckla konsthantverk och hantverk främst i men även i och . Denna uppgift söker stiftelsen förverkliga - genom att inköpa och försälja hantverksalster från skolor och verkstäder och arrangera utställningar av konst, konsthantverk och hantverk från ovan angivna områden, genom att främja utbildning inom hantverksområdet, utöva konsultverksamhet och informera om hantverk, - genom att i informera om utvecklingsländerna och deras hantverkstradi tioner, genom att arrangera utställningar. Verksamheten under 15 år Handeln med tredje världens länder har utvidgats successivt och har Afro-Art handelskontakter i ett trettiotal länder. I första hand har Afro-Art genom inköp stött mindre kvinnokooperativ och grupper som har haft svårighet att finna avsättning för sina produkter på annat håll. Handeln har åtföljts av rådgivning om produktutveckling och testning av varor. har av varupriset betalats i förskott för att hjälpa producenten med materialinköp. Genom handeln har stiftelsen kunnat vidga intresset och öka förståelsen för genom att informera om hantverksprodukterna, tillverkarna, länderna, material, användning etc. har Äfrö-Art medverkat till att ge tillverkarna en större marknad och en skälig ersättning, eftersom betalningen sker direkt till dem och mellanhänder undviks. Varuinköpen är fördelade på: (), () och (). Försäljningen sker genom egen butik, utställningar, engroshandel, återförsäljare samt genom museibutiken på . Biståndet har i första hand varit inriktat på utbildning inom hantverk och hantverksproduktion. Äfrö-Art har rekryterat och sänt ut mer än femtio biståndsarbetare som har tjänstgjort i , , , , , , , , , , , . Samtliga har varit anställda av en lokal organisation, med vilken Äfrö-Art samarbetar. De har arbetat som ledare för ett projekt eller rådgivare till en organisation. I de flesta fall har de utbildat en counterpart. De rekryterade har varit utbildade inom hantverk eller marknadsföring. Äfrö-Art har också givit bidrag till projektverksamhet, t. ex. för uppförande av byggnader till textilverkstad i , utrustning till fem andra hantverksprojekt och fordon till flera projekt. Vidare har Afro-Art gett bidrag till uppbyggandet av ett större museum i . Afro-Art har också tagit initiativ till ett hantverksprojekt för etiopiska flyktingar i . Tre biståndsarbetare har utsänts av Afro-Art och arbetet sker i samarbete med FN:s . Antalet personer som berörs av Äfrö-Arts projektarbete är mycket varierande. I är 1500 flyktingar involverade i verksamheten, medan i , och undervisningsgrupperna omfattar från 10 till 40 kvinnor. Afro-Art har dessutom kartlagt och undersökt möjligheterna att utveckla hantverk i ett tiotal länder (, , , , , , , , ) samt gjort en översikt över hantverket i tio västafrikanska länder. Informationsverksamheten har arbetat med hantverk som utgångspunkt för att ge en realistisk bild av kvinnors situation i . Det har skett genom butiken, museets butik, större utställningar på ett trettiotal museer i landet, hundratals mindre utställningar i skolor, bibliotek, sjukhus, föreningar m.fl. Utställningarna har varit dels särskilda Äfrö-Art-utställningar sorn speciellt sammanställts, dels vandringsutställningar (Folkkonst från Java och , Mayaindianernas hantverk: 9 vävkooperativ, All världens korgar). En jubileumsutställning visades på , vilken väckte stor uppmärksamhet i pressen och blev uppskattad av en stor publik. Genom stiftarorganisationerna har Afro-Art kunnat nå ut i hela landet till deras lokala föreningar med utställningar, information och försäljning i samband med kurser, temadagar och vanliga sammankomster. Äfrö-Art har tagit emot åtskilliga gruppbesök från skolor, studieförbund och föreningar både i butiken och på . Äfrö-Arts personal har också stått till förfogande som föreläsare vid olika institutioner och skolor. Sex paketutställningar har sammanställts av Afro-Art och lånats ut till mellan 600 och 700 skolklasser under terminerna. (: 4 ex., : 1 ex., : 1 ex.) Afro-Art har medverkat till fyra utställningar på : satsar på Hantverk, Västafrikanska textilier, Mayaindianernas hantverk, AFRO-ART 1968-1983. Afro-Art har också samarbetat med andra u-landsorganisationer för att sprida information om tredje världen. Afro-Art är medlem av den nya volontärorganisationen () och representerad i dess styrelse. För informationsverksamheten har projektbidrag från SIDA utgått för enskilda större projekt med sammanlagt . Den kontinuerliga informationsverksamheten har bekostats av medel från butiksförsäljningen med sammanlagt . Butiken och hantverksvarorna är alltså en viktig utgångspunkt för den omfattande informationsverksamhet som Afro-Art bedriver i . Med hantverksprodukterna som praktiska åskådningsobjekt är det betydligt lättare att engagera en publik än genom teoretisk information i tal och skrift. Hantverk är något konkret och igenkännbart. Det är enkelt att utifrån produkten anknyta till situationen i landet den kommer ifrån och framförallt till kvinnornas situation där. Informationen leder automatiskt till u-landsproblematiken i stort och till behovet av bistånd, vilket inte minst är viktigt nu när vissa tecken tyder på att biståndsviljan kan komma att minska. För kvinnor i ger de av kvinnohänder i ett fattigt land tillverkade produkterna säkerligen en mer engagerad information än en aldrig så välformulerad skrift. Denna erfarenhet har samtliga stiftarorganisationer som använder sig av denna Äfrö-Art-information. Äfrö-Arts utställningar syftar alltså mer till u-landsförståelse än till försäljning. Detsamma gäller den försäljningsverksamhet som sker genom stiftarorganisationerna. Som ovan nämnts bedömer vi Äfrö-Arts u-landsinformation i vara effektiv men vi är f. n. inställda på ytterligare effektivisering av den och göra den mer systematisk så att t. ex. varje vara förses med skriftlig information om ursprungslandet och om situationen där, inte minst för kvinnorna. Om stiftelsen skall kunna fortsätta och utvidga informationen i är det nödvändigt att kunna räkna med att ett ekonomiskt kontinuerligt stöd utgår för densamma. Vi anser det naturligt att Stiftelsen kommer att ingå bland de organisationer som genom SIDA:s anslag för u-landsinformation erhåller årliga anslag. Med stöd av ovanstående hemställer vi att uttalar sig för att Stiftelsen i fortsättningen bör ingå bland de svenska organisationer som erhåller stående årligt ekonomiskt stöd från SIDA:s anslag för u-landsinformation. () ()