mot · G7021948 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84 1948-1953 Per och i Regionalpolitiken i har halva valperioden gått sedan socialdemokraterna kom i regeringsställning. Före valet var socialdemokraterna frikostiga med löften. Socialdemokraterna hade minsann en utvecklingsplan för som också hade stöd centralt i partiet i . Sammanfattnigsvis hette det: Utvecklingsplanen redovisar en samlad strategi på hur utvecklingen i skall vändas och nya arbeten skapas på både kort och lång sikt. Hur har det gått? i nödgas fortsätta att redovisa landets i särklass högsta arbetslöshetssiffror, detta trots bättre exportmöjligheter för länets stora exportberoende industrier. Den i Norrbottenspropositionen mycket uppreklamerade punktvisa nedsättningen av lagstadgade socialavgifter har i praktiken visat sig innebära att endast ett av trettio företag i hade fördel av de nya reglerna! De övriga tjugonio företagen fick i stället en höjning enär den socialdemokratiska regeringen avskaffat de lättnader för alla företag och jordbrukare som de borgerliga partierna infört för landets fyra nordligaste kommuner. Inom dessa hårt arbetslöshetsdrabbade kommuner har säkerligen de allra flesta drabbats av den socialdemokratiska regeringens nya giv. Förhållandet torde vara likartat över hela , när endast ett begränsat antal företag får några lättnader genom de nya bestämmelserna om nedsättning av socialavgifter. I en motion frågade vi: Hur skall en frizon i kunna konstrueras, som ger önskade arbetstillfällen där, utan att skada befintlig och i hög grad önskvärd tillkommande verksamhet i övriga kommun och andra hårt arbetslöshetsdrabbade orter i länets inland? Vem skall få nedsättning? Hur skall nytillkommande sysselsättning tolkas och av vem? Kommer kanske en frizons-berättigad konkurrent och erövrar kundkretsen? Verkligheten har visat sig ännu värre än vi trodde då tydligen de flesta företag även i har fått sämre konkurrensbetingelser. är tyvärr fortfarande långt borta från de yviga socialdemokratiska löftena: Gå och rösta på det parti som kan återge de förlorade jobben! har föga glädje av drastiska punktvisa sänkningar till vissa företag och vissa begränsade orter. Riskerna för arbetslöshetsomflyttning och osäker lönsamhet för det stora antalet ej utvalda företag bromsar många enskilda företagares vilja att investera. En trappstegsvis sänkning av socialkostnaderna för all företagsamhet i 1 1983/84. länet (utom offentlig förvaltning) ger den bästa stimulansen utan störande bieffekter. Nedsättningen i de fyra nordligaste kommunerna föreslår vi till . Inom övriga A-kommuner, dvs. , och , föreslår vi samt inom B-kommunerna och inom , och . All näringsverksamhet i länet skulle gagnas, och bestämmelserna fordrar ett minimum av byråkrati. Det är vår övertygelse att statens inkomstminskning för dessa nedsättningar skulle återbetalas genom mindre behov av anslag till arbetslösa i länet. Både stora och små företag och jord- och skogsbruk i länet måste få bättre förutsättningar om norrbottningarna skall få trygghet till arbete och framtidstro. Lägre kostnader för resor och frakter på långa avstånd är också angelägna. Det blir mer och mer klart att de mindre och medelstora företagen har stor betydelse för god regional utveckling. En småföretagarvänlig politik ökar sysselsättningen i , inte minst angelägen i inlandet och . För svensk säkerhetspolitik är det mycket angeläget med ett fungerande jordbruk och framtidstro bland länets företag och anställda. Det finns nu en arbetande regionalpolitisk utredning. Den bör föreslå att försöksverksamhet i denna motions anda omgående inleds i . Med stöd av det anförda hemställs att begär att regeringen överlämnar motionen till den regionalpolitiska utredningen för beaktande.