ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022201 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2201 Kyrkornas världsråds program för fred, nedrustning och mänskliga rättigheter Bland organisationer och enskilda som arbetar med u-landsfrågor finns det en växande medvetenhet om sambandet mellan fred, utveckling och mänskliga rättigheter. Som få andra har den ekumeniska organisationen världsråd ställt dessa frågor i fokus. Den opinionsbildande verksamheten har en stor genomslagskraft genom att organisationen har medlemskyrkor i ett hundratal länder. Kyrkorna förutsätts kritiskt granska situationen i det egna landet och inte bara behandla kapprustning, underutveckling och brott mot de mänskliga rättigheterna som något abstrakt och avlägset. SIDA har gett ett betydande bidrag till kyrkornas världsråds program för fred, nedrustning och mänskliga rättigheter. SIDA:s stöd har haft avgörande betydelse för programmet. Programmet har innefattat bl. a. följande aktiviteter: information och opinionsbildning rörande sambandet utveckling, nedrustning och mänskliga rättigheter, medling i konfliktsituationer, hjälp att bilda kommittéer för mänskliga rättigheter. SIDA har emellertid beslutat att stödet till detta program skulle trappas ned fr. o. m. /82 för att upphöra med utgången av /84. Motivet anges vara att stöd till ett program rörande de här aktuella frågorna ligger utanför SIDA:s mandat. Vi kan inte dela denna uppfattning utan vill erinra om vad föredragande statsrådet anför budgetproposition, nämligen att fred och säkerhet åstadkoms bättre genom utveckling i tredje världen än genom ytterligare vapenspridning. SIDA:s nedtrappning av stödet har medfört stora svårigheter. Ett uteblivet stöd till programmet skulle innebära en väsentlig nedskärning av aktiviteterna. Det vore djupt olyckligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att SIDA inom ramen för tillgängliga biståndsmedel anslår . för /85 för att stödja Kyrkornas världsråds program för fred, nedrustning och mänskliga rättigheter. () ()
mot · G7022206 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1984/83:2206 Civila kunskaper som grund för uttagning till värnpliktsutbildning försvarskommitté hade i uppgift att överväga och värdera även olika lösningar som skulle innebära att värnpliktens innehåll och därigenom även dess längd ändrades. Kommittén anslöt sig till de slutsater ÖB redovisade. Detta innebar att man avvisade korttidsutbildning. Detta är beklagligt eftersom vi i det för försvaret bekymmersamma läget bör söka vägar som ger möjlighet att nedbringa kostnaden för fredsorganisationen. Det är också beklagligt därför att alternativet till korttidsutbildning är att undanta en del av de värnpliktiga från all utbildning. Eftersom värnplikten anses vara av stor betydelse för vår försvarsvilja bör så många som möjligt ges tillfälle till någon form av utbildning för att kunna fylla en uppgift i totalförsvaret om vi skulle drabbas av krig. Vad som däremot vore av värde är att man tog vara på civilutbildningen i större utsträckning och därigenom kunde förkorta den tid som utbildning gavs av försvaret. har i motion till tidigare föreslagit förkortad utbildningstid för de fiskare som krigsplacerades inom uppgifter jämförbara med deras civila uppgifter. I en motion till årets riksdag yrkar vi från att 2 000 värnpliktiga direktrekryteras till civilförsvaret. Detta kommer att utgöra en typ av korttidsutbildning där utbildningens längd avpassas efter krigsuppgifterna. Det bör enligt vår mening utredas i vad mån civila kunskaper och civil utbildning bättre än kan läggas till grund vid uttagning för värnpliktsutbildning. I den mån sådana möjligheter finns kan rimligen utbildningstiden minskas i sådana fall där man bättre än nu tillvaratar civil utbildning. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om civila kunskaper som grund till värnpliktsutbildningen. () ()
mot · G7022207 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2207 och vid KA 4 års försvarsbeslut uttalade försvarskommittén att försvaret bör kunna verka i olika militärpolitiska lägen och därför eftersträvas förmåga till tidig närvaro och snabb styrketillväxt i områden som kan bli särskilt betydelsefulla för en eventuell angripare, dvs. områdena kring och Östersjöutloppen. utgör en viktig del av de strategiska Östersjöutloppen. Behovet av att hävda svenskt territorium i fred och under neutralitet samt att förbereda och genomföra ett uthålligt försvar av ställer vissa krav på en marin freds- och krigsorganisation. försvarsbeslut innebar bl. a. att man behöll en grundutbildningsbataljon vid KA 4. De förslag till reduceringar av fredsorganisationen som framlagts av chefen för marinen innebär en drastisk reducering i förhållande till försvarsbeslutet. Brister kommer att uppstå vad gäller insatsberedskap främst för försvar mot överraskande angrepp och under neutralitet. Svårigheter kommer också att föreligga för snabb krigsorganisation och insats av förband. Utbildnings- och förläggningsmöjligheter för utökad grundutbildning av värnplikten ur kustartilleriet finns efter planerad organisationsförändring utan krav på särskilda, inte planerade investeringar. Omfattningen av den årliga grundutbildningen av värnpliktiga ur kustartilleriet för omsättning av MKV/KA 4:s krigsorganisation bör därför inte låsas till viss nivå utan regleras genom CM:s årliga utbildningsuppdrag. Utbildningens omfattning bör åtminstone omfatta utbildning av de värnpliktiga som skall krigsplaceras vid . Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundutbildningen vid KA 4. () ()
mot · G7022208 · 1984-01-14 00:00:00 — Motion 1983/84:2208 Ändring av bestämmelserna om beredskapslagring av olja Många företag och kommuner har gjort omfattande investeringar för att spara och ersätta olja och också uppnått mycket goda resultat som medfört kraftigt reducerad oljeförbrukning. Nuvarande bestämmelser vad avser större förbrukares skyldighet att beredskapslagra olja innebär fördröjning innan den lägre oljeförbrukningen helt slår igenom i lägre krav på oljelagring. På detta sätt binds värdefullt kapital upp och handelsbalansen påverkas negativt. Det måste vara rimligt att företag som gör stora investeringar i effektivare energianvändning och ökad användning av inhemska bränslen och därigenom åstadkommer en säker och varaktig minskning av oljeförbrukningen får rätt att anpassa oljelagringen till aktuell oljeförbrukning så snart denna kan styrkas på ett betryggande sätt. Enligt en beräkning som gjorts av skulle en sådan anpassning av oljelagringen för cellulosa/pappersindustrin betyda att hundratals milj. kr. som nu är bundna i oljelagring frigjordes. För skogsindustrin skulle självklart detta vara mycket positivt och stimulera till ytterligare ansträngning att snabbt minska oljeförbrukningen. Motsvarande gäller självklart även i andra branscher med stor oljeförbrukning, och totalt skulle sannolikt ytterligare några hundra miljoner frigöras. En snabbare anpassning av oljelagringen till aktuell förbrukning medför minskat importbehov av olja och vår bytesbalans förbättras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att kraven på beredskapslagring av olja snabbare bör anpassas till aktuell oljeförbrukning.
mot · G7022213 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2213 har beslutat att arméflygskolan skall flyttas från till . Vi motsätter oss detta av följande skäl. När tog beslutet om att lägga ned flygflottiljen Fil gavs löften om kompensation till för detta. ställde sig enhälligt bakom försvarsutskottets betänkande 1975:14 där följande framhölls: I motionerna 1975:1993-1995 förs fram förslag om sysselsättningspolitiska och andra åtgärder för att motverka de problem som befaras uppkomma i och vid en indragning av flottilj administrationen där. Utskottet har den största förståelse för dessa synpunkter och förutsätter att regeringen uppmärksamt följer sysselsättningsutvecklingen inom regionerna och med all kraft tar itu med de problem som uppkommer genom att flottiljerna läggs ner. Sysselsättningsstimulerande åtgärder bör förberedas och vidtas . Trots givna löften har någon kompensation emellertid inte utgått. Fil torde därmed vara den enda flottilj i landet som lagts ned utan att någon ersättning åstadkommits. Det finns alltså all anledning för statsmakterna att infria sitt gamla löfte. En flyttning av arméflygskolan skulle innebära stor risk för att även NygeAeros verksamhet äventyras. Totalt skulle i så fall ytterligare 120 arbetstillfällen försvinna från kommunen. Dessutom skulle flygservicen kraftigt försämras f. n. har ett flertal företag, bl. a. , regelbundna flygningar till och från . skulle därmed möjligheten att upprätthålla och eventuellt utveckla civilflyg inom undergrävas. I sammanhanget bör även erinras om den resurs som finns i Skavstaanläggningen i form av lokaler etc. Det har kommit till vår kännedom att bullerundersökningar som gjorts i visar att det är olämpligt med en förläggning av arméflygskolan dit. Detta talar då för att annan plats skall väljas. Vi anser det helt naturligt att det bästa alternativet bör vara att låta skolan vara kvar i . bör alltså ändra sitt tidigare beslut om förflyttning av arméflygskolan från och därmed i någon mån infria löftet . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att arméflygskolan även fortsättningsvis skall vara förlagd till . () ()
mot · G7022215 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2215 m. fl. Stationering till av en marinhelikopter Norrlands kustartilleriförsvar/KA 5 är det enda fredsförbandet längs den kusten norr om . Resurserna för att efter denna kuststräcka bistå den civila sjöfarten och det båtburna friluftslivet är mycket begränsade. Ökade möjligheter att snabbt sätta in kvalificerade resurser vad avser sjöräddning eller höjd incidentberedskap måste åstadkommas. Tillgängliga fartygsförband kan icke tillgodose behovet av insatser. Därför måste helikopter insättas från annat håll och då med intransporttider . Från såväl civil som militär utgångspunkt är detta förhållande mindre tillfredsställande. I det senaste försvarsbeslutet fastställdes att KA 5 skall vara kvar som fredsförband. F. n. sker en modernisering av förbandet genom att bl. a. kanslihuset byggs om och till. Vidare finns i Härnösand kustbevakning och Radio. I området finns således resurser för ledning av såväl militära som civila operationer. Statsmakterna har tidigare markerat behovet av samordnad bearbetning och analys av den information som inhämtas beträffande utanför vår kust liggande havsområden. Således har i bl. a. upprättats en sjöinformationscentral där civila och militära myndigheter samverkar. Motsvarande åtgärder med avseende på förbereds nu genom en av regeringen tillsatt utredning. Vidare utreds frågan om en sammanslagning av och . Dessa två utredningar syftar till att effektivisera utnyttjandet av befintliga resurser samt att öka samverkan mellan militära och civila myndigheter. Marinen tillförs nu resurser i syfte att förbättra havsövervakningen och ge slagkraftigare ubåtsjakt. I denna resursförstärkning ingår bl. a. ombyggnad av ett antal helikoptrar till ubåtsjaktsändamål. Dessa helikoptrar är givetvis användbara för andra såväl militära som civila insatser, däribland havsövervakning och sjöräddning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts för att välja som stationeringsort för en av de helikoptrar som tillförs marinen. () () ()
mot · G7022217 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2217 Nuvarande ersättningsregler vid repetitionstjänstgöring är otillfredsställande för de män som svarar för en familjs barnomsorg i hemmet. De erhåller en låg dagersättning. Om hustrun går in och övertar vårdansvaret för familjens barn ingen ersättning till henne. Endast om samhällets barnomsorg övertar ansvaret kan familjen bibehålla sin ekonomiska standard under mannens tjänstgöring. Valfriheten blir genom detta förhållande inskränkt. Ur samhällets synpunkt skulle det oftast vara ekonomiskt fördelaktigt att låta hustrun erhålla sjukpenning för tillfällig vård av barn. Det kan inte vara rimligt att samhället ekonomiskt skall bestraffa familjer med en stark preferens för att vårda sina barn i hemmet. Vid repetitionstjänstgöring framträder skillnaden starkt mellan de familjer där kvinnan vårdar barnen i hemmet och de familjer där mannen gör det. Detta är ur jämställdhetssynpunkt otillfredsställande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder som ökar valfriheten på det sätt motionen föreslår, t. ex. genom en sjukpenningsreform i syfte att tillerkänna kvinnan sjukpenning för tillfällig vård av barn under mannens repetitionstjänstgöring.
mot · G7022218 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2218 Egenföretagares karenstid vid sjukdom Företagare har möjlighet inom ramen för reglerna i lagen om allmän försäkring att välja mellan tre, trettiotre och nittiotre dagars karenstid. Med detta avses att ersättning utgår först efter det att angivet antal dagar gått av varje sjukperiod. Motivet för denna valfrihet är att ge rörelseidkare möjlighet att kunna påverka sina kostnader. Försäkrad med arbetsinkomst har formellt en karenstid om . Om sjukanmälan görs vid arbetsdagens slut utgår sjukpenning redan dagen efter, vilket innebär att någon karensdag över huvud taget inte föreligger i många fall. Av 3 kap. 11 § andra stycket ovan angiven lag framgår att sjukpenningförsäkring kan ändras till försäkring med kortare karenstid eller försäkring utan karenstid för den som inte fyllt och som har god hälsa. Denna regel innebär en särbehandling av äldre företagare som ur allmän synvinkel inte kan anses motiverad. Sjukförsäkringsavgiften är dessutom kopplad till karenstiden. Avgiften blir högre . Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att beslutar upphäva 3 kap. 11 § andra stycket lagen om allmän försäkring.
mot · G7022219 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2219 Studiestödet för handikappade elever i det allmänna skolväsendet Utbildningsministern har i årets budgetproposition anmält sin avsikt att återkomma till regeringen med förslag till en proposition i fråga om studiestöd åt gymnasiestuderande m. m. Jag vill i detta sammanhang fästa uppmärksamhet på vissa frågor som berör det studiesociala stödet för handikappade elever i det allmänna skolväsendet och som under skolterminerna bor inackorderade eller i elevhem på studieorten. Bristerna i det nuvarande studiestödet aktualiseras ytterligare genom beslut (UbU 1983:8) om att inrätta ett riksgymnasium för hörselskadade i . Hörselskadade ungdomar och deras föräldrar hälsar det nya riksgymnasiet med stor tillfredsställelse. Därmed kan deras rättmätiga krav på en jämlik skola och jämbördiga utbildningsval tillgodoses. För att deras länge närda önskemål skall bli verklighet måste emellertid frågan om deras studiesociala stöd lösas. Handikappade elever, i detta fall hörselskadade, har inte på samma sätt som andra ungdomar möjlighet att välja studieort och det måste därför anses rimligt att deras merkostnader för boende på annan ort, resor till hemorten m. m. kan täckas genom ett fullgott studiestöd. För vissa andra handikappgrupper har studiefinansieringen kunnat lösas genom sjukbidrag/pension, handikappersättning och utbildningsbidrag. För hörselskadade ungdomar är dessa finansieringsvägar inte alltid möjliga. Såväl handikappersättning som pension beror bl. a. på graden av handikapp. Bland de hörselskadade finns allt från lindriga hörselskador, eventuellt med annat lindrigt handikapp, till nästan dövhet. Det är inte heller tillfredsställande att eleverna i en och samma skola uppbär olika former av socialt stöd. Utbildningsbidrag är inte heller något idealiskt alternativ för elever i gymnasieskolan. Det är ett arbetsmarknadspolitiskt utbildningsstöd för arbetslösa och därför inte utformat för gymnasieungdomar. Utbildningsbidrag skulle visserligen täcka elevernas utgifter för boende, resor m. m. men skulle ge dem en studieekonomi som vida överstiger vad andra ungdomar i motsvarande ålder har att röra sig med. Detta förhållande har uppmärksammats av arbetsmarknadsministern, som i årets budgetproposition i samband med förslag om ändrad tillträdesålder till arbetsmarknadsutbildning föreslår att de nuvarande dispensreglerna för handikappade ungdomar att få utbildningsbidrag skall ses över. Det är således angeläget att frågan om det studiesociala stödet för handikappade 1619-åringar kan komma till en lösning. Ett fullgott studiestöd för de handikappade ungdomarna skulle kunna medföra att andra sociala stöd former mindre lämpade för gymnasieelever - skulle kunna upphöra. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av det studiesociala stödet för handikappade ungdomar i åldern .
mot · G7022220 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2220 beslutade att sjukpenning inte skall utges för tid då den försäkrade vistas utomlands. Vissa undantag skall dock medgivas: om den försäkrade insjuknar under arbete utomlands eller som anställd på svenskt handelsfartyg, om den försäkrade insjuknar i vissa konventionsländer, om den försäkrade reser till utlandet med medgivande. De nya reglerna har ej medfört något villkor för de försäkrade att stanna i vid sjukdom. Enligt tillämpningsföreskrifter skall pröva, om resan/vistelsen kan anses lämplig ur hälsosynpunkt. Om kassan bedömer att utlandsvistelsen försvårar tillfrisknandet eller möjligheterna till rehabilitering skall sjukpenning inte medges under utlandsvistelsen. Huvudregeln bör emellertid vara att den försäkrade skall stanna i vid sjukdom. Endast när ett rehabiliteringsincitament finns med i bilden bör sjukpenning vid utlandsvistelsen medges. (Ärenden enligt 2 kap. 11 § AFL.) Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär sådan ändring i lagen om allmän försäkring att sjukpenning vid utlandsvistelse medges av endast i rehabiliteringsärenden enligt 2 kap. 11 § lagen om allmän försäkring. () ()
mot · G7022221 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2221 Vårdbidraget till förälder med handikappat barn I årets budgetproposition har vårdbidraget som utgår till föräldrar med handikappat barn höjts till , vilket då i och för sig är positivt. I de fall där helt vårdbidrag utgår ger det en relativt god kompensation till familjer med handikappade eller sjuka barn. För att få en så rättvis bedömning som möjligt borde en differentiering av bidraget underlätta vid handläggningen av dessa ärenden. Särskilt föräldrar till barn med t. ex. allergiska besvär eller diabetes kan ha svårigheter att motivera sina merkostnader vid ansökan om vårdbidrag. Att förändra familjens livsföring, som det ofta handlar om, kanske inte behöver handla om vare sig helt eller halvt vårdbidrag, men kanske om en viss del av vårdbidrag. Det är motiverat att en översyn sker över vårdbidragens konstruktion, så att möjlighet till en större differentiering kan göras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för vårdbidrag till föräldrar med handikappade barn.
mot · G7022225 · 1984-01-25 00:00:00 — Den som är inskriven i försäkringskassa har rätt till sjukpenning om hans sjukpenningsgrundande inkomst uppgår till /år. Den sjukpenninggrundande inkomsten fastställs av . Försäkrad är skyldig att så snart kan ske och senast anmäla ändring i sina inkomstförhållanden som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpenningens storlek. Ändring av sjukpenninggrundande inkomst görs först efter det att fått kännedom om inkomständringen utom i de fall då försäkrad inskrivs i försäkringskassa i samband med bosättning i eller inskrivs första gången vid . I dessa fall fastställs den sjukpenninggrundande inkomsten fr. o. m. inskrivningsdagen. Den som börjar ett arbete som berättigar till sjukpenninggrundande inkomst har således en väntetid efter anmälan innan han kan få sin nya sjukpenning (utom vid bosättning eller inskrivning). Inget hindrar att inkomstanmälan görs innan han börjat sin anställning (sjukpenningändringen kan dock tidigast träda ikraft fr. o. m. den dag inkomständringen gäller). Den som anmält inkomständring och blir sjuk inom 30-dagarsperioden får bara sin gamla sjukpenning eller ingen alls om han tidigare inte hade någon inkomst fram till dess de gått till ända. Därefter utgår (även vid fortsatt sjukdom) den nya sjukpenningen. föreslog i sitt betänkande SOU 1972:60 att väntetiden skulle ändras . Ett liknande förslag presenterades av sjukpenningkommittén SOU 1981:22. Den socialpolitiska samordningsutredningen föreslog slutligen i sitt betänkande SOU 1979:94 att inkomständring skulle gälla utan väntetid. Inget av dessa förslag ha dock lett till ändrad lagstiftning. Jag finner nu att det är hög tid att ta bort 30-dagarsgränsen. De möjligheter till spekulation från de försäkrades sida i syfte att få högre sjukpenning som anfördes som motiv till 30-dagarsgränsen är inte av samma intresse med hänsyn till de kontrollmöjligheter som har. Inte minst i samband med byte av arbete eller då man är ny på arbetsmarknaden (och ) kan den nuvarande 30-dagarsgränsen förorsaka relativt betydande inkomstbortfall. Jag finner det angeläget att detta förhållande åtgärdas. Med anledning av ovanstående hemställer jag att beslutar sådana ändringar i 6 § lagen om allmän försäkring att det nuvarande stadgandet om en väntetid för sjukpenningplacering utgår.
mot · G7022226 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2226 Förlängd samordningstid inom arbetsskadeförsäkringen Vid /81 väckte vi motion i rubricerade ämne. begärde i anledning av motionen en förutsättningslös utredning rörande arbetsskadeförsäkringen. Då den nu i budgetpropositionen aviserade utredningen torde ta i anspråk återkommer vi med vår motion. Lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF) ger i princip 100-procentig ersättning till den, som ådrar sig sjukdom eller skada i arbetet, medan den som drabbas av vanlig sjukdom får en lägre ersättning. Vid arbetssjukdom/ skada kan dessutom livränta utgå, om arbetsoförmågan blivit nedsatt. - den s. k. samordningstiden - utgår samma ersättning vid arbetsskada som vid vanlig sjukdom. Möjligheten att erhålla arbetsskadeersättning utvidgades, när Lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF) och Lagen om statligt personskadeskydd (LSP) trädde i kraft . Antalet arbetsskadeanmälningar ökade starkt, när den nya lagen började tillämpas och antalet arbetsskadeanmälningar är fortfarande mycket stort. Den stora tillströmningen av antalet arbetsskadeärenden har orsakat en stor arbetsbörda vid de allmänna försäkringskassorna i länen, vid vars utredningsavdelningar av de anställdas tid återgår till arbetsskadeutredningar. Ofta är dessa utredningar mycket komplicerade och tidskrävande. Stora ärendebalanser förekommer också framför allt vid försäkringsöverdomstolen som en följd av ärendeanhopningen och ärendenas svårighetsgrad. Av det totala antalet mål i försäkringsdomstolarna utgör ca hälften arbetsskadeärenden. Arbetsskadeförsäkringen innebär ett avsteg från den i Socialpolitiska samordningsutredningen förordade principen att stöd vid inkomstbortfall skall utges utan hänsyn till stödbehovets orsak. Arbetsskadeärenden premieras inom socialförsäkringen. ansåg i sitt yttrande över socialpolitiska samordningsutredningen att arbetsskadeförsäkringen inte bör bilda en separat gren av inkomstförsäkringen utan i stället helt samordnas i en allmän socialförsäkring. Enligt mening borde en samordning av nämnda försäkringar genomföras redan på kort sikt. beslöt att hos regeringen anhålla om att en utredning kom till stånd rörande arbetsskadeförsäkringen. En sådan utredning är nu aviserad i budgetpropositionen. Vi anser emellertid att så starka skäl föreligger för en samordning mellan arbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen att ett sådant förslag kan föreläggas . Med stöd av ovan sagda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring av lagen om arbetsskadeersättning (LAF) och lagen om statligt personskadeskydd (LSP) att den s. k. samordningstiden förlängs till . () ()