mot · G7021500 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Slopande av momsen på livsmedel De indirekta skatterna har år ökat i betydelse för statskassans samlade inkomster. I årets budgetproposition beräknas intäkterna från mervärdeskatten bli 53,1 miljarder, dvs. 10 miljarder mer än de samlade inkomsterna från de skatter som vanligtvis debatteras, dvs. skatt på inkomst, reavinst och rörelse. De indirekta skatterna har i allmänhet en regressiv verkan, dvs. deras relativa tyngd är störst för lägre inkomsttagare. Särskilt gäller detta mervärdeskatten och i allra högsta grad mervärdeskatten på livsmedel, eftersom låginkomsthushåll måste lägga en större andel av utgifterna på livsmedelsinköpen. Andelen utgifter för livsmedel varierar mellan (hushåll utan barn med disponibel inkomst .) och (hushåll med tre barn med disponibel inkomst ). Enligt expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), betalade hushållen i genomsnitt . i matmoms, medan en trebarnsfamilj betalade . Dessa summor har med all sannolikhet ökat , eftersom varje prishöjning i producent- eller handelsled också medför en automatisk skattehöjning för konsumenten. Vpk vänder sig mot de indirekta skatterna och då särskilt mot mervärdeskatten på livsmedel. Genom en övergång till produktionsskatt skulle möjligheter ges att helt avskaffa mervärdeskatten på konsumtionen. Främst måste emellertid mervärdeskatten på mat bort, antingen genom ett slopande av skatten på livsmedlen eller genom subventioner som tar bort momseffekten för konsumenterna. Sedan momsens fördyrande inverkan på livsmedlen blivit föremål för debatt beslöt regeringen att införa livsmedelssubventioner för att begränsa momseffekten. Subventionernas storlek har varierat , och de minskades under de borgerliga regeringarnas år för att åter öka i omfattning i samband med den s. k. momsuppgörelsen mellan (s) och (vpk). Regeringen har via sin svångremspolitik slopat subventionerna på allt utom mjölken. Vpk har i särskild motion till årets riksdag krävt att subventionerna fr. o. m. , som ett första steg i avvecklingen av matmomsens fördyrande inverkan, skall återföras till den nivå de hade . I denna motion föreslås därutöver en treårig avvecklingsplan för matmomsen. Vid sidan av ett slopande av matmomsen på livsmedel anser vi att subventionerna för mjölk måste finnas kvar på den nivå de har . Detta beror på att just mjölksubventionerna går väsentligt längre än vad själva momseffekten gör i fråga om att hålla tillbaka konsumentpriset. Vid ett slopande av inkomsterna från matmomsen skulle statskassan förlora ca i intäkter. Vi föreslår en treårig avvecklingsperiod för att jämna ut belastningarna på statsbudgeten. Om man av tekniska eller andra skäl anser att man vill skjuta fram frågan om en förändring av momssystemet som blir följden av ett bifall till slopande av matmomsen kan steg 1 och steg 2 ske genom ökade livsmedelssubventioner. Det subventionerade varuområdet får då utökas till samtliga tidigare subventionerade grupper samt till fisk, grönsaker, frukt och bär. Om inte konsumtionen drastiskt förändrats skulle den subventioneringen omfatta av den samlade livsmedelsförsäljningen och representera en livsmedelsmoms på . Två steg av subventionering innebärande att ytterligare tillfördes i subvention budgetåren 1984/85 och 1985/86 skulle tillsammans med den summa som yrkas i motion 1983/84:507 från vpk innebära en total subventionering om strax . I steg tre föreslås att hela momsen på mat slopas via en ändring av beskattningen, som subventionerna återtas på allt utom mjölken. Med hänvisning till det anförda yrkas att hos regeringen begär förslag om slopande av momsen på livsmedel i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) HANS PTERSSON (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)