ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022559 · 1984-03-01 00:00:00 — Ändring i m.m. (sexualbrotten) (prop. 1983/84:105) I propostion 1983/84:105 om ändring i m. m. (sexualbrotten) föreslås omfattande lagändringar. Genom att införa en ny paragraf i öppnas möjlighet för målsägande till personligt stöd under rättegång. Lagförslaget innebär dock ej att möjlighet till juridiskt biträde ges. Detta är av flera skäl att beklaga. De remissinstanser som yttrat sig över utredningen 82:61: Våldtäkt och andra sexuella övergrepp har i det sammanhanget kraftigt understrukit vikten av att ett bättre omhändertagande av offer för sexualbrott kommer till stånd och understöder kommitténs förslag. Sexton av remissinstanserna har dessutom framhållit behovet av juridiskt biträde. framhåller exempelvis: Enligt mening talar många skäl för att rättshjälpslagen ändras så att det blir möjligt att förordna ett biträde även i fall då kvinnan inte framhåller något skadeståndsbehov mot den tilltalade. Ett biträde enligt rättshjälpslagen torde ha större möjligheter att effektivt hjälpa kvinnan än en sådan stödperson som kommittén förordar. JämO skriver: Den som utsätts för ett sexuellt brott borde ha behov av juridiskt och socialt stöd snarare än av sociala hjälpinsatser. Den våldtagna behöver någon som kan stödja henne under förundersökningen och bevaka hennes intressen i samband med rättegången - -- Enligt JämO:s mening bör alltså kvinnan i samband med att hon anmäler våldtäkten erbjudas dels ett juridiskt biträde som stöd och hjälp före och under rättegången, dels samtalseller kristerapi. föreslår i sitt remissvar att offret skall ha rättighet till juridiskt biträde inom rättshjälpens ram. I våra grannländer - och - förordnas juridiskt biträde såvitt gäller våldtäktsmål. Krav på juridiskt biträde utesluter på intet sätt behovet av psykologiskt krisstöd i samband med brottet. Men den stödpersonen besitter inte de juridiska kunskaper som ett juridiskt biträde har och som kvinnan-mannen är i behov av. Föredragande statsråd är också i propositionsförslaget beredd att ta upp frågan om juridiskt biträde till omprövning om det skulle visa sig behövas. Enligt vår uppfattning finns detta behov redan dokumenterat bl. a. i de remissvar som inkommit. Vi föreslår därför att man redan nu beslutar om att målsägande vid anmälan av brottet och i anslutning till och i rättegången äger rätt till juridiskt biträde. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext som är anpassad till den utformning 20 kap. får vid bifall till övriga förslag i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att våldtäktsoffer skall ha rättighet till juridiskt biträde inom rättshjälpens ram.
mot · G7022562 · 1984-03-05 00:00:00 — Motion 1983/84:2562 Ändring i m.m. (sexualbrotten) (prop. 1983/84:105) Sexuellt umgänge mellan lärare och elever är kriminaliserat genom stadgandet i 6 kap. 4 §. Att sexuella kontakter mellan lärare och elever på detta sätt är förbjudna är något som är väl förankrat i medvetandet hos såväl lärare och elever som föräldrar. Föredragande statsrådet föreslår nu i samband med förslaget att reformera bestämmelser om sexualbrott att sexuella kontakter mellan lärare och elever i fortsättningen inte skall vara uttryckligt kriminaliserade. Detta leder till att sådana förbindelser kommer att bli tillåtna och kunna beivras endast om läraren utnyttjar sin ställning och exempelvis tilltvingar sig sexuellt umgänge med hot om sänkta betyg eller löfte om särskilt fördelaktig behandling. Föredraganden anför vidare att förbindelser mellan lärare och elev där stor åldersskillnad föreligger är av sådan karaktär som torde kunna falla under den allmänna bestämmelsen om sexuellt utnyttjande. Vad som skall anses vara stor åldersskillnad anges däremot inte, och skulle frågan uppkomma är det öppet för domstolarna att göra helt skönsmässiga bedömningar. Det nuvarande förbudet har enligt min uppfattning en preventiv effekt genom att såväl lärare som elever vet att sexuella kontakter dem emellan är förbjudna. Detta avhåller lärare från att inleda förbindelser med sina elever, och det ger eleverna ett skydd mot lärare som de upplever som påträngande. Särskilt för svaga elever är detta skydd av stort värde. som organiserar de lärare som i realiteten är berörda av nuvarande förbud har bl. a. i en skrivelse till justitieutskott framfört krav att det nuvarande kategoriska förbudet skall behållas. har i annat sammanhang uttryckt samma uppfattning. Detta hör enligt min mening också bli beslut. Med anledning av ovanstående hemställer jag att med ändring av prppositionen i denna del beslutar att det även skall vara kriminaliserat att ha sexuellt umgänge mellan lärare och elever.
mot · G7022565 · 1984-03-05 00:00:00 — Motion 1983/84:2565 Ändring i m. m. (sexualbrotten) (prop. 1983/84:105) Det är bara kvinnor som utsätts för sexuella övergrepp. Brott av denna art väcker starka känslor av rädsla hos kvinnor och avsky hos både män och kvinnor. Det gäller även dem som i sitt yrke har att utreda och bedöma brott av denna art. Det kan vara svårt att helt frigöra sig från egna värderingar och känslor. Kritik har inte sällan riktats mot det sätt på vilket förundersökningsförfarandet och rättegången genomförts. Mot den bakgrunden är propositionens förslag om material för information och utbildning beträffande förfarandet vid förundersökning och rättegång bra. Däremot kan inte förslaget om att behovet av hjälp och stöd åt den som utsatts för sexualbrott skall tillgodoses inom ramen för tillgängliga resurser hos och sjukvården biträdas. Det är inte till fyllest, utan den målsägande skall dessutom ha tillgång till erfaren juridisk hjälp såväl under förundersökning som rättegång. Denna hjälp bör vara kostnadsfri. Det ankommer på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Åberopande det anförda hemställs att beslutar att den som enligt 6 kap. 1-8 §§ i förslag till lag om ändring i är att anse som målsägande skall vara berättigad till ersättning för juridiskt biträde vid förundersökning och rättegång.
mot · G7022569 · 1984-03-05 00:00:00 — Motion 1983/84:2569 Per-OIof m. fl. Ändring i m. m. (sexualbrotten) (prop. 1983/84:105) Regeringens förslag rörande sexualbrotten har i förevarande proposition i allt väsentligt fått en balanserad och omdömesgill utformning. På en punkt finns det emellertid anledning att hysa allvarlig tveksamhet. Det gäller förslaget att ta bort det absoluta förbudet för lärare att ha sexuellt umgänge med en underårig elev. Även om man kan instämma i föredragande statsrådets uppfattning att man numera inte kan utgå från att det i alla skolformer och i alla situationer finns ett uttalat beroendeförhållande mellan lärare och elev så står det också klart att ett beroendeförhållande bl. a. grundat på betygssättningen ändå finns, låt vara mer eller mindre uttalat. Även andra förhållanden är betygssättning kan ge grund för känsliga beroenden mellan lärare och elev. Det skydd som enligt propositionens förslag byggts upp för de situationer som man ändå bör ingripa i, utgörs av bestämmelsen om sexuellt utnyttjande. Detta skydd ter sig dock för svagt med hänsyn till att denna bestämmelse (förslagets 6 kap. 3 §) är avfattat så att gärningsmannen skall ha förmått annan till sexuellt umgänge genom att grovt missbruka någons beroendeställning. Genom att kvalificera missbruket till grovt försvagas det skydd eleven bör åtnjuta i sådan grad att det inte ter sig godtagbart. Den lösning som i detta läge ter sig mest balanserad är den som anvisas av riksåklagaren i dennes remissvar. Lösningen innebär att brottet sexuellt utnyttjande uppdelas i två grunder, sexuellt utnyttjande och grovt sexuellt utnyttjande. Det skulle göra det möjligt att väcka åtal mot en lärare som genom att utnyttja sin ställning förmått elev till sexuellt umgänge, utan att detta utnyttjande kan betecknas som grovt. Med stor sannolikhet är en sådan lösning överensstämmande också med en utbredd föräldra-, elev- och läraropinion. Läraropinionen är för övrigt klart dokumenterad i denna fråga. Till detta kommer de i denna särskilda fråga särskilt beaktansvärda remissvar som avgivits av och vilka förordat att det absoluta förbudet bibehålls. Sammanfattningsvis bör alltså 6 kap. 3§ Brb innefatta brott med två svårighetsgrader, sexuellt utnyttjande och grovt sexuellt utnyttjande. Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att brott enligt 6 kap. 3 § skall omfatta två svårighetersgrader, sexuellt utnyttjande och grovt sexuellt utnyttjande. () () () () () () s ' '< minab/gotab 78038 1984
mot · G7022570 · 1984-03-19 00:00:00 — 1983/84 2570-2579 folk- och bostadsräkning, m. m. 1983/84:85) I propositionen föreslås att en allmän folk- och bostadsräkning (FoB 85) genomförs . Regler härom ges i en särskild lag. Syftet med folk- och bostadsräkningen är att skapa underlag för statistik för samhällsplanering, forskning och allmän information samt att möjliggöra kontroll av folkbokföringen. Jag har inget att invända mot att en allmän folk- och bostadsräkning genomförs också 1985. Detta personregister innebär, liksom alla andra personregister, ett visst intrång i den personliga integriteten. Det är därför viktigt att den lagstiftning som reglerar detta register är klar och entydig. Medborgarna skall kunna lita på att de uppgifter man ställer till samhällets förfogande inte missbrukas eller används på ett sådant sätt som inte var tänkt när uppgifterna samlades in. Mot den bakgrunden ställer jag mig tveksam till 22 § i propositionens förslag till lag. Paragrafen lyder som följer: " om statistiska cen tralbyrån med hjälp av automatisk databehandling tillsammans med uppgifterna från folk- och bostadsräkningen skall använda andra uppgifter för sådana syften som anges i § 1, får det ske bara enligt beslut eller med tillstånd som avses i datalagen (1973:289)." Detta innebär att folk- och bostadsräkningens register i efterhand kan kompletteras efter beslut från regeringen eller datainspektionen. Som datainspektionen anför i sitt remissyttrande förloras härmed syftet med lagen, nämligen att det är som beslutar om innehållet i en folk- och bostadsräkning. Datainspektionen anser dessutom att det integritetsskydd som ansett att datainspektionen skall kunna bidra med inte är tillräckligt betryggande. Enligt min uppfattning bör 22 § utgå ur lagförslaget. Eventuella kompletteringar av folk- och bostadsräkningen kan då enbart ske efter beslut i . Med stöd av vad ovan anförts hemställs att med godkännande av förslaget till lag om 1985 års folk- och bostadsräkning i övrigt beslutar att 22 § skall utgå ur lagförslaget. 1 1983/84.
mot · G7022578 · 1984-03-20 00:00:00 — folk- och bostadsräkning, m. m. 1983/84:85) Jag vill i denna motion uppmärksamma två frågor som väsentligt skulle förbättra förslaget till folk- och bostadsräkning 1985. Det gäller kompletteringsförslag om arbetad tid och utbildning. Diskussionen om sex timmars arbetsdag startades i vårt land . har delvis nya grunder orsakat förnyat intresse. Arbetstid skulle vara ett mycket värdefullt komplement vid sysselsättningsanalyser och förslag till åtgärder inom detta område. I den lokala planeringen skulle uppgiften ha betydelse för bl. a. lösningar av kollektivtrafik och barnomsorg. Värdet av i propositionen föreslagna uppgifter skulle avsevärt öka om även arbetad tid efterfrågades. Beträffande upprättandet av ett utbildningsregister delar jag regeringens bedömning att detta är en svår men angelägen uppgift. Senast utbildningsuppgift insamlades var i samband med folkräkningen 1970. har mycket hänt inom utbildningsområdet. Inte minst har vuxenutbildningen kraftigt byggts ut. Uppgifter om detta och nya invandrargruppers utbildning kommer till stora delar att saknas i det föreslagna registret. Med tanke på den integritetsdebatt som uppgifterna om utbildning vid räkning och den nu föreslagna registersamkörningen skapat föreslår jag att envar, som har att lämna uppgift om arbete och bostad, erhåller information om utbildningsuppgift från det nyupprättade registret. På detta vis kan alla kontrollera uppgiftens riktighet och korrigera eventuella felaktigheter i samband med folkräkningen 1985. Det nya utbildningsregistret skulle på detta vis bli tillförlitligare och därmed få en större användbarhet i samhällsplaneringen. Båda mina förslag skulle på sina resp. områden skapa bättre och tillförlitligare planeringsunderlag. De kommer dessutom att förbättra möjligheten att ge en beskrivning av svenska folkets välfärd hur den är fördelad och hur den har förändrats . Jag förutsätter att vederbörande utskott utarbetar de förändringar i propositionens lagförslag som föranleds av motionens förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att uppgift om arbetad tid insamlas vid folk- och bostadsräkningen 1985, 2. att beslutar att uppgift om utbildning insamlas vid folk- och bostadsräkningen 1985 på sådant sätt som anges i motionen.
mot · G7022587 · 1984-03-20 00:00:00 — Motion 1983/84:2587 Gäststuderande i högskolan (prop. 1983/84:115) Propositionen avser att ge en preparandutbildning i svenska och om svenskt samhälle för icke nordiska gäststuderande. Den undervisning som förekommit har i vissa fall varit otillräcklig för efterföljande fackstudier eller forskning vid högskola. Avsikten är också att antagningen till preparandkursen skall kopplas till antagning till den högskoleundervisning som motiverar preparandkursen. Andra än gäststuderande skulle i princip inte tas emot annat än som utfyllnad. Detta skulle leda till en minskning i antalet studerande i förhållande till vad som gällt. Propositionen förutsätter därför att den nuvarande undervisningen i och dras in. I denna del får propositionens förslag två allvarliga konsekvenser. För dem som är antagna till högskolestudier i och ger en preparandkurs på annan högskoleort ingen lokal förberedelse för studierna. Att ge de studerande möjlighet att successivt växa in i sin, för dem ofta mycket främmande, studiemiljö måste vara en viktig uppgift för preparandkursen. Det synes vara särskilt illa genomtänkt att, som propositionen gör, försvåra för gäststuderande att söka sig till , till äldsta och internationellt mest kända universitet och till . Det synes inte heller motiverat att begränsa tillträdet till preparandkurserna på det sätt som propositionen föreslår. Studerande som kommit hit som flyktingar eller som invandrare har oftast samma problem inför sina högskolestudier som de gäststuderande. Omfattningen av preparandutbildningen bör därför inte fastställas till föreslagna 300 platser utan anpassas efter det faktiska behovet. Med hänvisning till det anförda hemställer jag 1. att uttalar att den föreslagna preparandutbildningen även blir öppen för studerande som kommit till som invandrare eller som flyktingar, 2. att uttalar att möjlighet till preparandutbildning skall ges även i och .
mot · G7022589 · 1984-03-20 00:00:00 — Gäststuderande i högskolan (prop. 1983/84:115) Regeringens proposition behandlar endast en preparandutbildning för gäststuderande. Detta anser jag vara en uppenbar brist i förslaget. Inom gruppen utländska studerande vid högskolan utgör de gäststuderande en mindre del, medan däremot de som kommit hit som invandrare eller flyktingar överväger. Jag utgår från att regeringens avsikt är att återkomma med förslag rörande invandrar- och flyktingstuderande i sin aviserade proposition angående invandrarundervisningen. Om inte också flykting- och invandrarstuderande skulle beredas plats på de föreslagna preparandutbildningarna måste det tillskapas liknande utbildningar någon annanstans. Att bygga upp flera likartade utbildningar torde vara ett slöseri med resurser. Jag vill därför bestämt förorda att det skall vara högskolan som också får huvudmannaskapet för övriga här behandlade studerandekategorier. Därmed kan den sakkunskap utnyttjas som finns vid högskolorna eller bland de utbildningsanordnare vilka har högskolans uppdrag att ombesörja undervisningen. Genom att behålla en enhetlig organisation för all svenskutbildning för utländska studerande oavsett deras status måste nuvarande omfattning på undervisningen behållas. Något utrymme för att minska antalet universitet där utbildningen skall ges finns därmed inte. Detta innebär att också måste kunna erbjuda den föreslagna preparandutbildningen. Förutom att utbildningskapaciteten därigenom upprätthålls menar jag att det vore en brist för såväl som de utländska studerandena om dessa inte fick tillfälle att påbörja redan preparandutbildningen i . Det är rimligt att utgå från att flertalet studerande kommer att fortsätta sina studier vid det universitet där de påbörjat preparandutbildningen. Detta skulle med regeringens förslag leda till att skulle förlora många utländska studerande och därmed den värdefulla kontakt dessa utgör. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer jag att beslutar att preparandutbildningen utöver propositionens förslag också lokaliseras till .
mot · G7022590 · 1984-03-20 00:00:00 — Motion 1983/84:2590 Gäststuderande i högskolan (prop. 1983/84:115) Regeringen föreslår i proposition 1983/84:115 särskilda insatser för gäststuderande i högskolan. a. föreslås en kraftigt förstärkt utbildning i svenska. Detta kommer att få stor betydelse för de studerandes möjligheter att inom rimlig tid och på goda sociala villkor genomföra den planerade högskoleutbildningen. Den föreslagna antagningsordningen kommer också att medverka till en bättre social situation för de gäststuderande. Jag har inga invändningar mot propositionens förslag i dessa avseenden. En viktig förutsättning för att dessa mål skall uppnås är dock att tillräcklig och relevant information lämnas både direkt från högskolan och på svenska ambassader och konsulat. har informationen om utbildningsväsendet, antagningsregler, kraven för uppehållstillstånd m. m. ofta varit bristfällig. Det vore bra om man i samband med nu planerade förändringar också kunna ge utrymme för en förstärkt information. En sådan information borde även omfatta vissa uppgifter om kyrkobokföringsregler, sjukförsäkring m. m. så att man blir medveten om vad som gäller vid t. ex. olycksfall och sjukdom under vistelsen i . De studerande bör uppmanas att själva ordna en försäkring eftersom de annars är helt oskyddade här. För gäststuderande gäller inte reglerna om svenskt studiestöd utan man måste själv svara för sin försörjning. Vissa länder medger att de studerande får ta med sitt hemlands studiestöd vid studier utomlands. har ändrat sina regler för att ge fler tillfälle att ta med svenskt studiestöd utomlands. Regeringen bör enligt min uppfattning verka för att internationella överenskommelser träffas om att hemlandets studiestöd får medtagas. Likaså bör man i internationella sammanhang verka för att möjligheterna till stipendier från studielandet ökar. En trygg ekonomisk situation är i regel helt avgörande för både studieresultat och välbefinnande. Eftersom också vissa invandrarstuderande kan få tillträde till den föreslagna preparandutbildningen är det viktigt att den blir studiestödsberättigande. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om information, studiestöd och stipendier. - v "X :- . . ' ... t : .
mot · G7022591 · 1984-03-15 00:00:00 — och (prop. 1983/84:107) I proposition 1983/84:107 påpekas det att främjandet av rekryteringen av unga forskare är en avgörande förutsättning för en framgångsrik forskningsverksamhet liksom att höja forskningens effektivitet genom förbättringar av forskarnas arbetsvillkor. a. fackpressen har det framkommit att ett stort forskningscentrum är på förslag i . Planerna för STU:s mikroelektronikprogram blir alltmer konkreta. finns det på förslag att mikrovågsinstitutet skall utvidgas och flyttas till , norr om . Tillsammans med en högskoleinstitution är det tänkt att institutet skall bilda grunden till ett stort svenskt elektronikcentrum för utbildning och forskning. Intill Rifas stora tegelkomplex finns ledig tomtmark som egentligen reserverats för en gymnasieskola. Det är här som , KTH och mikrovågsinstitutet vill bygga ett stort undervisnings- och forskningscentrum för datateknik och elektronik. Första etappen omfattar undervisnings- och forskningslokaler. Fullt utbyggt kan centrumet få en våningsyta . Kostnaden för en helt utbyggd anläggning blir ca 600 milj. kr. skall det vara klart att börja inflyttningen, om regeringen ger klartecken för projektet. I anslutning till undervisnings- och forskningscentrumet finns också planer på att bygga ett industrihotell. Om allt går enligt planerna kommer ett stort eller två, tre mindre forskningsinstitut att förläggas till elektronikcentrumet. Utredarna är klara över vilken forskning som skall drivas i problemet är om den skall förläggas till ett eller flera institut. Enligt utredningen skall man i bedriva forskning inom fem huvudområden: halvledarteknologi, kretskonstruktion, systemteknik, informationsbehandling och industriell datateknik. Mikrovågsinsitutet kommer att vara grund för forskningsinstitutets verksamhet. finns omkring 80 forskare och tekniker på mikrovågsinstitutet. 1986 skulle det antalet vara det dubbla på forskningsinstituten i . Målet är drygt 300 forskare och tekniker in . Enligt vår uppfattning är det angeläget att unga forskare/uppfinnare får behövliga experiment- och arbetslokaler, lämpligen i det industrihotell som kommer att byggas. 1 1983/84. Med stöd av det anförda hemställer vi att begär att regeringen vidtar åtgärder syftande till att man i den fortsatta planeringen av beaktar också det i motionen påtalade behovet av lokaler upplåtna på skäliga villkor för unga forskare och uppfinnare.