mot · G802129 · 1984-11-12 00:00:00 — i m. fl. Effektivare företagsrevision (prop. 1984/85:30) Regeringens proposition om effektivare företagsrevision är den första i raden av konkreta förslag som regeringen presenterar på grundval av arbete. har i motion 1984/85:93 redovisat sina synpunkter på arbete och de riktlinjer som regeringen har dragit upp för sin fortsatta behandling av kommissionens förslag. Vi vill hänvisa till denna motion vad gäller våra principiella ställningstaganden till det fortsatta arbetet för att beivra ekonomisk brottslighet. Inledningsvis vill vi starkt ifrågasätta föredragandens kortfattade beskrivning av remissinstansernas inställning till nu aktuella förslag. Vad gäller t. ex. kommissionens förslag beträffande revisorernas skatte- och avgiftsgranskning skriver föredraganden: Kommissionens förslag har fått ett blandat mottagande. Av de remissinstanser som har yttrat sig i denna fråga tar 21 avstånd från kommissionens förslag och endast sex tillstyrker. Därtill kommer fem yttranden som tillstyrker förslaget med vissa reservationer. En mera ärlig beskrivning av denna remissopinion vore enligt vår uppfattning att beteckna den som övervägande mycket negativ. I propositionen föreslås att revisor särskilt skall granska att bolaget, vilket han är satt att revidera, har fullgjort sina skyldigheter i fråga om skatter och avgifter. Om så inte är fallet skall revisorn göra en anmärkning om detta och underrätta . yrkar avslag på propositionen i denna del. Som vi redogjorde för ovan mötte kommissionens förslag, som i denna del i allt väsentligt överensstämmer med regeringens proposition, ett mycket kraftigt motstånd för flertalet remissorgan. Att regeringen trots de synpunkter som därvid framkommit väljer att presentera förslaget är anmärkningsvärt. Invändningarna från remissorganen kan sammanfattas till att huvudsakligen avse: Förslaget skulle komma att leda till att förtroendet mellan företagsledningen och revisorn skulle rubbas. Revisorn skulle komma att uppfattas som skattemyndigheternas förlängda arm. Därmed föreligger det en risk för att revisorn inte får fullständiga uppgifter om företaget, vilket i sin tur leder till att revisorn inte kan fullgöra sitt uppdrag, vilket bl. a. innefattar skyldigheten att tillse att företagsledningen fullgör sina skyldigheter enligt lag. genomförande av förslaget skulle med andra ord kunna få en rakt motsatt verkan mot förslagets syfte. Förslaget skulle innebära en väsentligt ökad arbetsbörda för revisorerna, vilket leder till ökade kostnader för företagen. Det är orimligt att samhället övervältrar stora kontrollkostnader för rent fiskala uppgifter också på det stora flertalet företag som aldrig försummar något i skattesammanhang. Det är oklart vilka förutsättningarna skall vara för att utkräva ansvar av en revisor som inte fullgör sina åligganden enligt förslaget. Den sedvanliga företagsrevisionen riskerar att utarmas till förmån för en mer renodlad skatte- och avgiftsgranskning. Detta skulle kunna leda till en från allmän synpunkt olycklig försvagning av företagens redovisning och övriga ekonomiadministrativa kontroll- och styrfunktioner. Revisorns skyldigheter gentemot aktieägare, borgenärer och de anställda kommer att bli svårare att uppfylla. Vi delar de synpunkter som har framkommit genom remissomgången och som vi här kortfattat har sammanfattat. Ett bättre sätt att kontrollera att företagen fullgör sina skyldigheter i skatte- och avgiftshänseende torde vara att öka antalet tillfällen då taxeringsrevisioner utförs. Detta kräver ökade resurser till skattemyndigheterna, något som vi tillstyrker. Vi noterar också att revisorsorganisationerna själva på skilda sätt arbetar för att revisorerna skall medverka i arbetet på att beivra ekonomisk brottslighet. Störst förutsättningar torde revisorerna ha att göra detta genom förebyggande och rådgivande verksamhet inom företagen. Regeringen föreslår att en revisor på begäran skall vara skyldig att lämna upplysningar om bolagets angelägenheter till den som leder förundersökning i brottmål. Kommissionens förslag i denna del innebar att en revisor skulle vara skyldig att lämna uppgifter till granskningsmyndigheterna på skatte- och avgiftsområdet. Även detta förslag mötte mycket stark kritik från remissinstanserna och det är med tillfredsställelse som vi noterar att regeringen på denna punkt har modifierat förslaget till att gälla enbart förundersökningar i brottmål. Vi accepterar principen att revisorer skall vara skyldiga att lämna upplysningar om ett företag, när detta är föremål för förundersökning. Vi har tolkat propositionen så att denna möjlighet endast skall finnas när misstanke kan riktas mot det företag där revisorn innehar sitt uppdrag. Vi anser emellertid att förutsättningarna måste skärpas för när en sådan begäran skall kunna göras. Revisorn skall bara vara skyldig att lämna upplysningar till åklagare och endast under förutsättning att det föreligger skälig misstanke om brott. Regeringens förslag bör ändras i enlighet med detta. Revisionen i handelsbolag m. m. En konsekvens av våra ovan anförda synpunkter är att vi yrkar avslag på motsvarande ändringar i förslag till lag om ändring i lagen om årsredovisning m. m. i vissa företag. Med anledning av vad ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar avslå proposition 1984/85:30 i den del som gäller skyldighet för revisor att granska om ett bolag har fullgjort sina skyldigheter i fråga om skatter och avgifter, 2. att beslutar att revisor i samband med förundersökning i brottmål endast skall vara skyldig att lämna uppgifter till åklagare och bara under förutsättning att det föreligger skälig misstanke om brott. HANS () i () ()