mot · G7022634 · 1984-03-20 00:00:00 — Regeringen fäster stor vikt vid forskningen på miljövårdsområdet. Vi anser detta riktigt. Särskilt försurningen måste ägnas all den uppmärksamhet frågans allvar motiverar. Vi kan emellertid inte instämma i föredragande statsrådets generella uttalande om att det nu är angeläget att inom miljövårdsforskningen satsa på målinriktad forskningsverksamhet. Denna ambition synes inte till fullo förenlig med det allmänna anslag som präglar propositionen i övrigt. Också framhävandet av den starkt sektorsinriktade forskningsnämnd ter sig mot bakgrund av propositionens allmänna inriktning felaktigt. I konsekvens med vad vi föreslagit på andra områden anser vi att omedelbara ansvar för miljövårdsforskningen bör överföras på andra organ. I första hand bör högskolorna och naturvetenskapliga forskningsrådet, men också vissa fristående forskningsinstitut, kunna komma i fråga. bör i avvaktan på organisationsförändringar som sin mening ge regeringen till känna att den grundläggande forskningen inom miljövården bör ges ökad prioritet i förhållande till regeringens förslag. Som ett resultat av att arbetsmiljöfrågorna, i såväl fysisk som psykologisk/social mening, uppmärksammats mera har forskningsverksamheten på detta område utökats och givit många intressanta resultat. Forskningsinsatserna inom det arbetsmarknadspolitiska området har intensifierats. 1 propositionen omtalas den omprövning i ekonomisk teori som ägt rum i utlandet . Arbetsmarknadsministern hävdar emellertid att detta lämnat grundvalarna för den svenska arbetsmarknadspolitiken orubbade. Uttalandet tyder på en anmärkningsvärd brist på respekt för vetenskapliga rön och är ett bland flera skäl för varför forskningen också på detta område bör ges en i förhållande till statsmakterna mer fristående ställning. Forskning angående arbetsmarknadspolitik bör huvudsakligen bedrivas i samma former och på samma villkor som annan samhällsvetenskaplig forskning. Den direkta koppling som finns mellan delegationen för arbetsmarknadsforskning och inger mot denna bakgrund betänkligheter. Forskningsråden bör i större utsträckning finansiera den arbetsmarknadspolitiska forskningen. Vi har redan under innevarande lagt förslag som innebär ett första steg i denna riktning. Det av oss tidigare framförda förslaget om en totalöversyn av sektorsforskningen bör omfatta också arbetsmarknadsområdet. Forskning om arbetsmiljö och arbetsliv finansieras huvudsakligen med anslag från arbetarskyddsfonden och från arbetarskyddsstyrelsen. Arbetarskyddsfonden erhåller av lönesumman, vilket innebär att den får intäkter kring 760 milj. kr. av dessa använder fonden för stöd till forskning. Fonden har i högre grad börjat stödja långsiktiga forskningsprojekt vid universitet och högskolor. Detta är i och för sig en positiv utveckling. Vi vill emellertid ifrågasätta om inte dessa medel, som enligt föredragande statsrådet för den närmaste treårsperioden beräknas motsvara kostnaden för ett 30-tal tjänster, borde föras till högskolornas fasta forskningsorganisation. Beträffande finns det anledning att pröva i vilken utsträckning som verksamheten skall bedrivas inom avdelningen och i vilken utsträckning utomstående krafter skall anlitas. Det får ankomma på regeringen att inom ramen för den tidigare begärda översynen analysera såväl fondens som forskningsverksamhet. Arbetslivscentrum, som huvudsakligen bedriver verksamhet inom det samhällsvetenskapliga området, har uppenbarligen haft svårigheter att finna lämpliga arbetsformer och arbetsuppgifter. Dess verksamhet har inte präglats av vetenskaplig kvalitet. Det finns anledning att ifrågasätta huruvida arbetslivscentrum skall bestå i nuvarande former och omfattning. Det är troligt att arbetslivsforskningen skulle gynnas av en starkare knytning till forskningen vid universitet och högskolor. Vi har då byggforskningens inriktning och omfattning tidigare behandlats hävdat att det är möjligt att minska anslagen till denna verksamhet. Den tilltagande sektoriseringen har på detta område i särskilt hög grad lett till olyckliga prioriteringar. , har vi hävdat, bör sålunda byggforskningen alltmera integreras i högskolans ordinarie verksamhet. Detta gäller framför allt den samhällsvetenskapliga och ekonomiska delen av byggforskningen. Vi står fast vid denna bedömning. () som institution bör gradvis minskas med sikte på en total avveckling. Ansvaret för den relevanta verksamhet rådet bedriver bör överflyttas på andra huvudmän. Högskolan bör ges ett ökat inflytande över byggforskningen. En del av byggforskningsrådets medel kan direkt överföras till fakultetsanslagen. I den totala översyn av sektorsforskningsorganisationen som vi tidigare föreslagit bör dessa frågor analyseras ytterligare. När det gäller den teknikorienterade forskningen bör ansvaret för denna i större utsträckning än åvila byggbranschen. Ett första steg i den riktningen har tagits genom att branschen bildat Svenska byggbranschens utvecklingsfond (SBUF). Fonden satsar medel på projekt som är klart teknikorienterade. () bör på samma sätt som BFR granskas med utgångspunkten att institutets skattefinansierade verksamhet skall överföras till andra huvudmän. SIB har finansierats med årliga ramanslag och projektanslag från BFR samt med uppdragsintäkter. Fr. o. m. /85 skall SIB finansieras med basanslag under huvudtitel. Därutöver kan SIB även fortsättningsvis söka projektanslag från BFR och andra forskningsråd samt ta på sig uppdrag. SIB förfogar över mycket goda laboratorie- och verkstadsresurser. Dessa är dåligt utnyttjade beroende på forskningens inriktning samt också på dålig marknadsföring från institutets sida. För att lösa dessa problem, som staten avlastas kostnader för SIB, bör institutet åläggas en bestämd andel betald uppdragsverksamhet. Sådan verksamhet förekommer men i mycket blygsam skala. Vi föreslår att andelen uppdragsverksamhet snabbt utökas parallellt med att möjligheterna att överföra uppgifter till högskolorna analyseras. Inom den övergripande översyn av sektorsforskningen som vi begär bör institutets fortsatta verksamhet belysas. Målet skall vara att öka uppdragsverksamheten ytterligare och avveckla statens engagemang i SI B. Teknisk forskning och utveckling är nödvändig för att svensk industri skall kunna behålla sin konkurrensförmåga. Det är en väsentlig uppgift för statsmakten att ge förutsättningar för detta arbete. Den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs inom företagen är av avgörande betydelse. Verksamheten bidrar även till utvecklingsmöjligheter utanför det egna företaget. Det finns därför anledning för statsmakterna att underlätta företagsförlagd forskning. Vi beklagar att regeringen även i detta sammanhang förordar selektiva stödformer. Vi anser att det generella forskningsavdraget, som avskaffades , bör återinföras. Styrelsen för teknisk utveckling har gjort en värdefull insats genom att finansiera verksamhet inom flera nya tekniska områden. STU:s anslag har i stor utsträckning fått fylla tomrummet efter det tekniska forskningsråd som en gång fanns. Därmed har emellertid bedömningen av forskningsprojekt i mindre grad kommit att göras av forskare. Ett nytt forskningsinriktat organ inom STU föreslås nu inrättas. Enligt propositionen om forskning skall stöd till forskningsprojekt om sammanlagt 20 milj. kr. avgöras efter rekommendation från detta forskarsammansatta råd med en från STU fristående huvudsekreterare. Rådets uppgift förutsätts alltså bara vara rådgivande. Dessutom utgör 20 milj. kr. endast en liten del av STU:s anslag till forskning. Det vore enligt vår uppfattning en styrka om huvuddelen av anslagen till teknisk forskning i stället fördelades av ett forskningsråd. Vi föreslår därför att medel överförs till ett tekniskt forskningsråd utanför . Rådet bör för dess första verksamhetsår disponera 70 milj. kr. Medlen bör överföras från anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling under fjortonde huvudtiteln. Bildandet av ett fristående tekniskt-vetenskapligt forskarråd aktualiserar hur den resterande delen av STU:s verksamhet skall organiseras. Under delprogrammet Industriservice anslås via STU medel för diverse regionalt anknutna projekt. Huvuddelen av denna verksamhet skulle kunna utföras av fristående konsultbolag eller av näringslivets egna branscher och regionala organisationer. Projekten saknar den direkta anknytning till allmän forskning och teknikutveckling som bör finnas om finansiering med offentliga anslag skall vara motiverad. Anslaget bör avvecklas. Situationen för uppfinnare är lik den som andra små- och nyföretagare befinner sig i. I en motion med anledning av proposition 1983/84:135 redovisar vi en sammanställning av förslag som väsentligt skulle underlätta uppfinnarnas situation. Våra förslag skulle innebära förbättringar för de allra flesta uppfinnare. Regeringens förslag till uppfinnarstipendier kommer däremot endast ett fåtal uppfinnare till godo. Sannolikt kommer det ändå att visa sig svårt att finna mottagare för denna typ av stöd. Vi finner det trots detta rimligt att man prövar ett system med stipendier. Energiforskningen är som vi tidigare framhållit ett exempel på den typ av stora program som under en följd av år tillåtits dominera statens forskningsinsatser. Regeringen föreslår att programmet skall föras vidare om än i en något reducerad form. Vi redovisar i en särskild motion våra mer detaljerade förslag i fråga om energiforskningens inriktning. En ny organisation för denna forskning blir också aktuell om en mera omfattande omorganisation av den nuvarande sektorsforskningen genomförs. Ansvaret för energiforskningen bör i ett längre perspektiv i huvudsak kunna åvila högskolan direkt samt det tekniska forskningsråd vi just föreslagit. Vi föreslår sammanlagda besparingar inom energiforskningsprogrammet med 100 milj. kr./år. De frigjorda resurserna bör utnyttjas för angelägna förstärkningar utöver regeringens förslag inom forskningen i stort enligt de förslag som tidigare redovisats i denna motion. Föredragande statsrådet föreslår angående kommunalt orienterad forskning dels att denna bör ges en vidare inriktning till offentlig verksamhet i stort, dels att forskningen skall samordnas av en särskild delegation. Vi avvisar båda förslagen. Specifikt kommunalt orienterad forskning är emellertid angelägen. Förslagsvis kan en forskning med denna smalare inriktning jämfört med föredragande statsrådets förslag samordnas genom en arbetsgrupp knuten till forskningsrådsnämnden. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av den sektoriella forskningen och en successiv överföring till högskolan och forskningsråden av sektorsforskningsmedel, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om övergripande prioriteringar inom forskningsområdet, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag till en gradvis avveckling av de i motionen angivna forskningsadministrationerna, 4. att beslutar att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statliga utredningar och kommittéer, 5. att beslutar att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fleråriga planeringsramar för utbildning och forskning inom högskolan, 6. att beslutar att /85 anslå 15 milj. kr. utöver regeringens förslag till studiefinansiering inom forskarutbildning att fördelas på fakultetsanslagen i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen förordats rörande arvodestjänst som assistent, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bedömning av doktorsavhandling, 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om doktorsexamen som behörighetsvillkor för vissa tjänster och om lektorstjänster i gymnasieskolan, 10. att beslutar att till för /85 anvisa ett reservationsanslag om , ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med , 11. att beslutar att till för /85 anvisa ett reservationsanslag om , ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med , 12. att beslutar att till m. m. för /85 anvisa ett reservationsanslag om , ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med , 13. att beslutar att ändra reglerna för allmän och särskild behörighet för forskarutbildning i enlighet med vad som i motionen anförts, 14. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om privatister i forskarutbildningen, 15. att beslutar att hos regeringen begära förslag till ny tjänsteorganisation för högskolan att träda i kraft i enlighet med vad som i motionen anförts, 16. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad sorn i motionen anförts om mellanexamen/specialistexamen, 17. att beslutar att avslå regeringens förslag att till kontaktverksamhet vid mindre högskoleenheter för /85 anslå , 18. att beslutar att till Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål för /85 anvisa ett reservationsanslag om , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med , 19. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om handledares närvaro-, yttrande- och beslutanderätt i betygsnämnd, 20. att beslutar att hos regeringen begära redovisning av samtliga förefintliga forskningsstiftelser och de särskilda förhållanden som motiverat inrättandet av resp. stiftelse i enlighet med vad som i motionen anförts, 21. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att tidsbestämda mål för andelen kvinnor på tjänster som professor, docent, forskarassistent och forskare inte skall anges, 22. att beslutar att till Nationell halvledarforskning för /85 anvisa ett reservationsanslag om , ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med , 23. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att . av de under anslaget Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet föreslagna medlen skall fördelas av på sätt som i motionen anges, 24. att beslutar att till Humanistiska fakulteterna för /85 anvisa ett reservationsanslag om , ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med , 25. att beslutar att till Samhällsvetenskapliga fakulteterna för /85 anvisa ett reservationsanslag om , ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med , 26. att beslutar att godkänna vad som i motionen anförts om att för /86 ge och högskolor ett beställningsbemyndigande för utrustningsanskaffning på 47,5 milj. kr., ett i förhållande till föregående budgetår höjt bemyndigande med 15 milj. 27. att beslutar att till Inredning och utrustning vid högskoleenheterna för /85 anvisa ett reservations anslag om , ett i förhållande till regeringens förslag i proposition 1983/84:100 förhöjt anslag med , 28. att beslutar att inrätta ett tekniskt-vetenskapligt forskningsråd i enlighet med vad som i motionen anförts, 29. att beslutar att till under tionde huvudtiteln (nytt anslag) för /85 anvisa ett reservationsanslag om , 30. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskning om den offentliga sektorn. ()() () () () H. () () L. () i () ()