mot · G702911 · 1984-01-19 00:00:00 — Genom att utnyttja det överskott på ca spannmål, som finns, för etanolproduktion kan en inblandning på etanol ske i den kvantitet bensin som används. Lönsamheten i en sådan omfattande satsning förutsätter emellertid att etanol producerad på inhemsk råvara är skattefri. Vi har vidare i annat sammanhang yrkat att särskilda åtgärder för genomförande av en inbland ning av etanol i bensin skall tas fram. Det är vidare synnerligen väsentligt att forskning och utveckling om motoralkoholer fortsätter enligt de intentioner som fanns i de energipolitiska besluten i syfte att få till stånd en ökad användning av såväl metanol som etanol. Med de principer för energibeskattningen som redovisats ovan bör därför motoralkoholer producerade på inhemsk råvara vara skattefria. Det pågår f. n. en omfattande utbyggnad av 400 Kv-nätet. Huvuddelen av investeringarna i distributionsanläggningarna går till detta nät. I budgetpropositionen uttalas bl. a. att en fortsatt utbyggnad av driftsövervakningsanläggningar är nödvändig till följd av den successiva utbyggnaden av produktionssystem, storkraftnät och distributionsnät, som medfört att den operativa driften blivit alltmer komplicerad. För att upprätthålla driftsäkerheten kommer styrning och övervakning framgent att utföras från regionala datoriserade driftcentraler. Distributionsnäten dimensioneras för att kunna klara den förväntade belastningsutvecklingen med tillfredsställande överföringsekonomi och för att klara uppkommande störningar utan alltför många avbrott för abonnenterna. Allt större investeringar krävs för att bygga om och förnya äldre anläggningar. Av budgetpropositionen framgår således att investeringarna i storskaliga elproduktionsanläggningar som exempelvis kärnkraften medför omfattande krav på utbyggnad av distributionsnätet. Det framgår vidare att vi har stor överproduktion av el som i första hand måste avsättas för uppvärmning av bostäder och lokaler. Denna utveckling innebär att ett mycket köldkänsligt och sårbart elförsörjningssystem kommer att byggas upp med en stor andel elvärme. Det krävs en mycket betydande överkapacitet i ledningsnätet om driftstörningar liknande den s. k. svarta med dess stora produktionsförluster skall kunna undvikas. Investeringar i storskaliga elproduktionsanläggningar tvingar således fram elvärme, en kraftig utbyggnad av distributionsnätet och därmed en större konsumtion. När sedan investeringarna i distributions- och konsumtionsled är genomförda används detta ofta för krav på nya stora produktionsanläggningar. Felaktiga investeringar föder i sin tur nya onödiga och felaktiga investeringar. Enligt vår uppfattning strider denna utveckling helt mot nödvändigheten av en effektiv energianvändning. Det leder till energislöseri som resulterar i en kraftig belastning på vår miljö och ekonomi, dessutom förkastar en avveckling av kärnkraften. Enligt vår mening krävs därför en förutsättningslös parlamentarisk utredning om hur det framtida eldistributionssy stemet skall utformas. Underlag för arbetet kan hämtas bl. a. från EK 81 och den beslutade utredningen med anledning av elavbrottet . Men ingen av dessa behandlar uttryckligen de samlade kraven på eldistributionssystemet inför framtida investeringar. Eldistributionssystemet måste utvecklas med utgångspunkt från kraven på försörjningstrygghet och minskad sårbarhet, mindre användning av el för uppvärmningsändamål , förnyelsebara energikällor med mer, lokal elproduktion, ny teknik för reglering av distributionen etc. Det energipolitiska beslutet innebar också en satsning utan tidigare motstycke på forskning och utveckling av alternativa energikällor. Under socialdemokratins tidigare regeringsinnehav hade praktiskt taget allt utvecklingsarbete blivit eftersatt när det gäller att utnyttja olika former av skogsenergi, torv, sol och vind. satsar mer än något annat land i världen räknat per person på forskning kring de förnybara energikällorna. Större delen av dessa insatser görs för att få fram teknik för att utnyttja energikällor som sol, vind, torv och biomassa. Stora resurser satsas också på energibesparande åtgärder i industri och bostäder. Det är dock en självklarhet att ytterligare insatser måste göras. Framför allt vill vi här understryka det icke obetydliga tillskott till vår energiförsörjning som solen rätt utnyttjad kan ge. Vi förutsätter att i det aviserade förslaget till nytt energiforskningsprogram för den kommande treårsperioden denna inriktning fullföljs. Det är från många skilda synpunkter väsentligt att statistiken över energianvändningen ger en korrekt och rättvisande bild av den energi som nyttjas. Den nuvarande statistiken mäter bara den energi som köps. Den gratisenergi som vi t. ex. utnyttjar till värmepumpar redovisas inte i statistiken. Detta medför att den verkliga energianvändningen blir högre än den redovisade, vilket får effekter om vi skulle tvingas återgå till en ökad andel bränslebaserad uppvärmning. Det är väsentligt att energistatistiken är enhetlig och begriplig. F. n. används ofta skilda enheter i olika redovisningar. bör få i uppdrag att fullfölja den energiinformation som tidigare energisparkommittén publicerade i syfte att ge en mer tillgänglig energistatistik än f. n. Beloppsgränsen för stöd lill åtgärder i syfte att ersätta olja m. m. Den undre beloppsgränsen för stöd till åtgärder i syfte att ersätta olja är f. n. Stödet administreras av statens energiverk. Enligt vår uppfattning innebär den undre beloppsgränsen på . att alltför många angelägna projekt ej blir stödberättigade. Det krävs således projekt med en investeringskostnad på . för att stöd skall kunna utgå. Vi anser därför att den undre beloppsgränsen bör sänkas till . Vi anser från sida att de regionala utvecklingsfonderna och lantbruksnämnderna bör få administrera stödärenden för mindre projekt inom respektive ansvarsområde. En sådan delegation torde kunna innebära en snabbare och effektivare hantering än om samtliga låneärenden skall behandlas av statens energiverk. En sänkning av beloppsgränsen för stöd i enlighet med vårt förslag innebär sannolikt också att målgrupper inom utvecklingsfondernas och lantbruksnämndernas primära ansvarsområden får större möjligheter till stöd. Vi föreslår därför att de regionala utvecklingsfonderna och lantbruksnämnderna får i uppdrag att administrera låneärenden inom oljeersättningsprogrammet för projekt där stödet uppgår till . Energirådgivning m. m. inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna Inom ramen för oljeersättningsprogrammet anvisas 2,5 milj. kr. för energirådgivning m. m. till jordbruks- och trädgårdsnäringarna. Denna rådgivningsverksamhet har visat sig ha en mycket stor betydelse för energisparinsatserna inom dessa näringar. Lantbruksstyrelsen har bedömt medelsbehovet för /85 till 5 milj. kr. Vi föreslår därför att 5 milj. kr. inom ramen för oljeersättningsprogrammet får disponeras för stöd till energirådgivning m. m. till jordbruks- och trädgårdsnäringarna. Budgetpropositionen ger inte underlag för några säkra beräkningar av intäkter och kostnader för t. ex. oljeersättningsfonden, forskningsfonden, kolmiljöfonden. Samma svårigheter föreligger vid bedömningen av kvarstående medel avseende energiupphandlingsdelegationen och 1983 och investeringsprogram. Vi har tidigare i annat sammanhang begärt bättre analys av detta, men lämnade uppgifter ger ingen klar bild. Vi har dock utifrån tillgängligt underlag försökt beräkna budgeteffekterna av att de tre ovan nämnda fonderna tas in i budgeten samt de ytterligare kassamässiga överskott som uppstår om våra förslag blir beslut och har kommit fram till att en försiktig bedömning ger en budgetmässig förstärkning på minst 1 100 miljoner. Det är inte möjligt att med någon säkerhet dela upp denna summa i delposter eftersom medel för olika ändamål mycket väl kan tas ur olika finansieringskällor. Det angivna beloppet bör dock representera en försiktig totalbedömning. 1 100 milj. kr Därutöver erhålls följande budgeteffekter av våra förslag: Minskat inköp av olja för beredskapslagring. 150 000 m-' å . Höjning av kolskatten från till /ton 200 Minskad ersättning för försenad idrifttagning av kärnkraftverk 290 Ökad avgift på kärnkraftsel /kWh 320 Avgift på importerad vattenkraft /kWh 50 2 200 milj. kr. Avgår ökat bidrag till eldningsanläggningar för inhemska fasta bränslen ./. Total budgetförstärkning 2 000 milj. kr. Sysselsättningseffekter med ca 20 000 nya årsarbeten, vilka avser i första hand investeringar för energihushållning, effektivare energianvändning och inhemska bränslen samt produktion av inhemska bränslen. Varje årsarbete beräknas ge kostnadssänkningar och inkomstförstärkningar motsvarande . 2 000 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* 1. att ansluter sig till den strategi och de riktlinjer för de framtida energisystemens utformning som förordas i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att de positiva sysselsättningseffekter, förbättrad samhällsekonomi och minskad sårbarhet som satsningar på miljövänlig inhemsk energi, effektivare energianvändning, småskaliga och anpassbara energisystem innebär skall tillvaratas i enlighet med vad som förordas i motionen, 3. att godkänner de riktlinjer för stöd för energiinvesteringar som förordas i motionen, * Se även motionerna 1983/84:912 913. 4. att som sin mening uttalar att statliga verk och myndigheter, landsting och kommuner aktivt prövar lösningar för sin energiförsörjning som tar sikte på att bygga upp en fungerande marknad för inhemska bränslen i enlighet med vad som förordas i motionen, 5. att beslutar att stöd till investeringar i förbränningsanläggningar eldade med inhemska fasta bränslen höjs från till , 6. att beslutar att något stöd till terminaler för separering av industriråvara och bränsleråvara ej skall utgå i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att uttalar sig för att nyttjande av solenergi, inhemska bränslen, tillvaratagande av spillvärme och energihushållning skall prioriteras före användning av kol, 8. att uttalar sig för att det energipolitiska stödet ges en sådan inriktning att användningen av solenergi främjas i enlighet med vad som anförs i motionen, 9. att godkänner de riktlinjer för utbyggnad och nyttjande av elproduktionskapaciteten som förordas i motionen, 10. att ansluter till de riktlinjer för flexibla och för låga vattentemperaturer anpassade fjärrvärmenät som redovisas i motionen samt beslutar att villkoren för stöd till fjärrvärmeutbyggnader anpassas efter dessa riktlinjer; att , därest den ej ansluter till dessa riktlinjer, beslutar att stöd för fjärrvärmeutbyggnader ej skall utgå, 11. att beslutar att en avgift på /kWh skall utgå på importerad vattenkraft, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vindkraftsprogrammet, 13. att beslutar att stöd till investeringar i små vindkraftverk skall utgå enligt samma grunder som gäller för små vattenkraftverk, 14. att avslår regeringens begäran om bemyndigande att under /85 ikläda staten ekonomiska förpliktelser för miljöinvesteringar i kolanläggningar utöver de medel som finns tillgängliga i kolmiljöfonden för budgetåren 1985/86 och 1986/87 om sammanlagt 95 milj. 15. att hos regeringen begär förslag om reviderad lagstiftning om kärnteknisk verksamhet enligt de riktlinjer som anförs i motionen, 16. att hos regeringen begär en plan för återtagande av utskeppat icke upparbetat avfall, 17. att som sin mening uttalar att den kommunala vetorätten skall gälla anläggningar i hela kärnbränslecykeln med dess olika led i enlighet med vad som anförs i motionen, 18. att hos regeringen hemställer att avgiften enligt lagen om finansiering av utgifter för använt kärnbränsle m. m. sätts till /kWh, 19. att beslutar att kostnaderna för forsknings- och utvecklingsarbete m. m. för att trygga säkerheten i kärnkraftverken får räknas upp enligt statens kärnkraftinspektions förslag, 20. att beslutar avslå proposition 1983/84:100 i den de) som rör anvisning om 290 milj. kr. för ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer, 21. att beslutar att avgiften på kärnkraftsproducerad el höjs från /kWh till /kWh med de motiveringar som förordas i motionen, 22. att hos regeringen hemställer om initiativ till en parlamentarisk utredning om eldistributionssystemets framtida utformning i enlighet med vad i motionen anförs, 23. att hos regeringen hemställer om initiativ i syfte att förbättra statistik och information om energianvändningens omfattning och utveckling i enlighet med vad som förordas i motionen, 24. att beslutar att den undre beloppsgränsen för stöd till oljeersättande åtgärder inom ramen för oljeersättningsprogrammet sätts till , 25. att beslutar att de regionala utvecklingsfonderna och lantbruksnämnderna inom resp. ansvarsområden skall få i uppdrag att administrera låneärenden inom ramen för oljeersättningsprogrammet där den stödberättigade kostnaden för projektet understiger , 26. att beslutar anvisa 5 milj. kr. för energirådgivning m. m. inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna i enlighet med vad som anförs i motionen, 27. att beslutar hos regeringen begära en noggrann redovisning av de ekonomiska förhållandena för de fonder som finansieras med avgifter på olja, kol, kärnkraft och bensin. () () () () () () . () () () () ()