mot · G702560 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Under allmänna motionstiden vid 1982/väcktes denna fråga första gången. Utskottet skrev ganska positivt om motionen, men hänvisar till ett utvärderingsarbete som pågår inom statens väg- och trafikinstitut. Med hänsyn till den försöksverksamhet som bedrevs ansåg utskottet inte att då hade anledning att göra något uttalande. följde utskottets linje och avslog motionen. De besparingar som skulle bli möjliga vid en återvinning av asfalt är så omfattande att bör ompröva sin inställning. Därtill kommer den växande insikten om att viktiga naturtillgångar, i detta fall olja och stenmaterial, inte förslår i all oändlighet. Av näringsutskottets skrivning kan man få den uppfattningen att det vid återvinning av asfalt rör sig om en ny teknik. Så är det inte. Tekniken presenterades vid marknadsföringen av portabla asfaltverk av trumblandningstyp. Detta asfaltverk upphettade och bearbetade sandasfaltbeläggningar. Denna metod blomstrade i tätorterna i östra under . Uppbyggnaden av nya oljeraffinaderier skapade nya förutsättningar, och verksamhetens lönsamhet minskade. I återanvändes gamla asfaltbeläggningar under . Det var bristande tillgång på ny asfalt som ledde till detta. I ett utlåtande från statens väg- och trafikinstitut skriver om den nuvarande utvecklingen: Den accelererande prisutvecklingen på asfaltprodukter har medfört att återanvändningstekniken på nytt har aktualiserats. Nya tekniker och utrustningar har utvecklats som ur kostnadssynpunkt kan konkurrera med konventionella metoder för underhåll av bituminösa beläggningar. Alternativa underhållstekniker är mer intressanta än tidigare beroende på att det har skett en omfördelning av resurserna från byggande till underhåll av det vägnät som byggts upp . Det ställs också högre krav på underhållsteknikerna eftersom trafikandelen och då främst den tunga trafikens andel har ökat kraftigt. Asfaltbetongbeläggningarna på våra större gator och vägar måste i regel åtgärdas på grund av nedslitna slitlager och/eller plastiska deformationer i hjulspåren. Genom återanvändning kan många av dessa skador åtgärdas med mindre tillskott av nytillverkad asfaltmassa som vägbanans geometri inte förändras. På vägar med fler än ett körfält i varje körriktning behöver endast det förslitna eller skadade körfältet åtgärdas. 1 1983/84.3 sami. av gator och vägar vilkas höjdläge begränsas av exempelvis trottoarkanter, refuger och nedstigningsbrunnar medför återanvändningen ytterligare fördelar. Praktisk modell för återvinning av asfalt För att ekonomisera återvinning av asfalt vid omkörning i verk erfordras en viss kvantitet. Med nuvarande teknik torde denna mängd behöva vara /uppställningsplats. I medelstora kommuner och större kommuner torde denna kvantitet tämligen lätt kunna erhållas, medan små kommuner inte kan uppnå detta. På sådana ställen kan man med fördel använda sig av centralt belägna upplag tills erforderlig mängd erhållits. Här gäller att en samordning måste ske genom olika väghållare, el- och vattenverk, televerk m. m. Vid alla ingrepp där asfalt gräves eller fräses upp måste asfalt avskiljas från övriga tippmassor och fraktas bort till ett särskilt upplag. Som exempel kan nämnas vägomläggningar, genomgrävningar för fjärrvärme och andra el- och kabelgenomgångar m. m. I har denna modell använts under ett par års tid och kommunen har tagit vara på ca /år. I eller skulle denna modell få sådan omfattning att ett eller flera verk för återvinning av asfalt skulle kunna vara i bruk kontinuerligt under beläggningssäsongen. För att få god ekonomi, inte bara ur nationalekonomisk synpunkt, utan även för väghållare, krävs endast en samplanering och en framförhållning på planerade åtgärder. Grustäkter utgör stora ingrepp i vår natur. Gruset är en ändlig naturresurs. Det börjar råda en viss knapphet på naturgrus i de områden där behovet av grus kommer att bestå. Läggning av ett helt nytt material innebär en ökad användning av grus jämfört med återvinning. Nytt material kräver också mera transporter, vilket innebär större oljeförbrukning. Framtagning, eventuell krossning medför även det förbrukning av olja. Två norska undersökningar har uförts om utsläpp av oljedelar från asfalt; den ena av for Industriell Forskning och den andra av for vannforskning. Den senare har ännu inte avgett sin slutrapport. tillgängliga meddelanden tyder på obetydliga föroreningar. Men även med den förutsättningen blir riskerna mindre om asfalten återvinns än om den dumpas. I nyproduceras ca asfalt/år. I vissa delstater i och uppgår asfaltåtervinningen till . Om vi skulle återvinna asfalt i den omfattningen skulle det betyda: Tillvarataget bindemedel i genomsnitt bindemedel x /ton = 179,2 miljoner 259,8 miljoner/år Kalkylen är baserad priser i genomsnitt på bindemedel och stenmaterial. Under hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för återvinning av asfalt. (vpk) (vpk)