mot · G7022388 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Fördelningen av regionalpolitiska medel Situationen i sydöstra , definierat sorn , , och , har ägnats uppmärksamhet i samtliga de översyner som skett av regionalpolitiken . Delar av har också inplacerats i stödområde. Tilldelningen av regionalpolitiska resurser har inte tillnärmelsevis motsvarat de regionala problemen i området. Skälet till detta är förmodligen att länsgenomsnitten för sysselsättningen har varit avgörande för stödområdesplaceringen. Skulle man strikt ha gått på att situationen i en kommun måste vidare bedömas med hänsyn till förhållandena i angränsande kommuner (prop. 1981/82:113), skulle man också få ett stödområde i sydöstra inland. Men i sydöstra är bandet av sysselsättningssvaga kommuner uppdelat på flera olika län, från i söder genom östra inland upp till södra . I nr 20 avgränsades ett antal kommuner i Sydöstsverige med ogynnsam utveckling (sydöstbandet). Exakt vilka kommuner som bör ingå i sydöstbandet kan diskuteras, men i denna utredning har , , , , , , , , , och kommuner räknats in. Jämför man befolkningsutvecklingen i sydöstbandet, som det nu har avgränsats, med de olika stödområdesklasserna, finner man att det endast är kommunerna i stödområde A som har haft en ogynnsammare befolkningsutveckling . -5,6 -0,0 -3,3 Jämför man samma områden när det gäller sysselsättningsförändringarna mellan 1970 och 1980 års folkräkningar, får man nedanstående siffror. Y"" A De 20 kommuner i landat som L har hatt mest ogynnsam utveckling I j Kommunerna nr 21-40 med teel ogynnsam utveckling Folkräkningsmaterialet visar på kraftiga sysselsättningsökningar i samtliga stödområden, medan kommunerna i sydöstra hade en sysselsättningsminskning. Av sydöstbandets kommuner är , och kommuner hårdast drabbade av sysselsättningsminskningen . Nedanstående tabell redovisar några av sydöstbandets kommuner rangordnade efter negativ sysselsättningsutveckling för landets samtliga kommuner (rangordning inom parentes). Dessa inplaceringar i listan över de långsiktiga sysselsättningsproblemen visar på den ogynnsamma behandling kommunerna utsatts för, eftersom stödområde A (där de kraftigaste regionalpolitiska stödinsatserna sätts in) omfattar 18 kommuner, stödområde B 19 kommuner och stödområde C 38 kommuner. Vi anser dock inte att det vore någon lösning på problemet att klassificera kommunerna som stödområde. Arbetet måste så långt möjligt grundas på insatser inom länen. Kommunerna har redan gjort betydande uppoffringar på det näringspolitiska området. Länsstyrelserna har i begränsad omfattning med det sammanhållna länsanslaget, C3-medel, kunnat arbeta med olika projekt. Vi vill understryka att C3-medlen genom sin stora flexibilitet har kunnat användas på ett sätt som varit direkt anpassat till de regionala och lokala problemen i en helt annan utsträckning än de detaljreglerade investeringsbidragen/lokaliseringsstöden. Sydöstbandet har dock fått en mycket blygsam tilldelning av dessa C3-medel, vilken knappast står i rimlig proportion till de grundläggande obalanserna vad avser befolknings- och sysselsättningsutveckling vilken ovan redovisats. Vi vill mot denna bakgrund markera vikten av att vid fördelningen av 1984/anslag för Regionala utvecklingsinsatser större hänsyn tas till de klart dokumenterade långsiktiga obalanser som denna region sydöstbandet karaktäriseras av. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelningen av medel ur anslaget Regionala utvecklingsinsatser. . HÖGMARK (m) () () () ()