ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022375 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. riksgränser mot och sträcker sig över hundratalet mil. För att den nödvändiga gränsbevakningen skall kunna fullgöras krävs såväl omfattande personella resurser som allt effektivare metoder. Vid sidan av den egentliga tullverksamheten är gränsbevakningstjänstemännen ålagda speciella arbetuppgifter som fisketillsyn i gränsälven, naturvårdstillsyn, fjällräddning, sjuktransporter, jakttillsyn, tillsyn av militära anläggningar, gränstullssamarbete m. m. 1 takt med att den kommersiella handeln ökat kraftigt, har också behovet ökat av insatser för att stävja tullbedrägerier och ekonomisk brottslighet samt motarbeta illegal trafik med strategiska varor. Likaså ger narkotikahandeln anledning till insatser vid långa riksgränser. och får inte genom bristfällig bevakning av gränsen bli ett eldorado för knarksmugglare. Narkotikahandeln väljer vid uppkommande hinder snabbt nya vägar. Långa öppna och dåligt bevakade landgränser i norr kan därvid erbjuda möjligheter för denna obehagliga hantering. Det är med hänsyn till risken för att narkotikahandeln finner nya vägar i norr men också på grund av andra bevakningsuppgifter angeläget att gränsbevakningen förstärks. Det är också nödvändigt med en elastisk organisation som snabbt kan sätta in resurser där så behövs. Långa sträckor av våra landgränser är obevakade, och t. ex., riksvägar som löper parallellt ut med båda sidorna av älv inbjuder till snabba smuggelräder över gränsen. Bevakningen mellan broar i , , och har fått lägre prioritet i takt med att den kommersiella handeln ökat. Vid vägarna till förekommer ingen bevakning och . Rörliga kontrollgrupper i och bevakningsområden skulle kunna vara ett sätt att förstärka gränsbevakningen. Likaså bör öppethållandetiderna vid utsträckas. 1 1984/85. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om rörliga kontrollgrupper i de norra bevakningsområdena samt om att genom omfördelningar tillför dessa områden ytterligare resurser för narkotikabekämpning. den 25 januari 198S () ()
mot · G802242 · 1984-01-01 00:00:00 — Motion 1984/85:242 m. fl. Beskattningen vid anställdas förvärv av aktier i vissa fall, m. m. 1984/85:80) I propositionen föreslås vissa undantagsbestämmelser från gängse förmånsbeskattning vid anställdas förvärv av aktier i det bolag där de är anställda. Undantaget gäller om förvärvet skett på samma villkor som gällt för allmänheten och de anställdas aktieförvärv tillsammans med förvärv som görs av aktieägare i bolaget inte avser av det totala antalet utbjudna aktier. Undantaget skall dock inte gälla för anställda som köpt aktier för mer än . En ytterligare förutsättning för tillämpning av reglerna är att aktierna i det aktuella bolaget vid tiden för aktieförsäljningen inte är noterade på eller är föremål för handel på den s. k. OTC-marknaden. Reglerna synes i huvudsak komma att tjäna det syfte som är avsett. De bidrar till att skapa klarhet i beskattningsfrågan för de anställda som inför en OTC-introduktion erbjuds möjlighet att förvärva aktier. Detta gäller även för det betydande antal förvärv och introduktioner som skett , eftersom lagstiftningen föreslås få retroaktiv karaktär. När det gäller de begränsningar som föreslås finns det däremot viss anledning till kritik. Propositionen bygger huvudsakligen på en promemoria (Ds Fi 1984:21) som utarbetats inom departementet. 1 denna, liksom i propositionen, föreslås som ovan angivits att gränsen för när skattefrihet skall inträda sätts vid ett totalt förvärv för anställda och gamla aktieägare i bolaget på . Något särskilt motiv för detta val står inte att finna i promemorian. Det sägs härom enbart följande: Om gränsen för den andel av de utbjudna aktierna som tillförs anställda sätts vid synes risken för att undantagsregeln skall kunna missbrukas obetydlig. Med en bestämmelse som innehåller den angivna begränsningen kan det bedömas att de aktieförvärv av anställda vid marknadsintroduktioner som ägt rum med något enstaka undantag skulle omfattas av undantagsregeln. Enligt vår uppfattning är denna gräns för låg. Vi anser inte att risken för missbruk kommer att öka mera påtagligt om gränsen i stället sätts vid . För detta gränsvärde talar även att i stort sett alla aktieförvärv av denna karaktär i så fall skulle komma omfattas av undantagsbestämmelsen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att med ändring av propositionen beslutar att de vid propositionen fogade lagförslagen skall antas med den ändringen att orden tjugo procent byts ut mot . () () () ()
mot · G8022575 · 1984-01-01 00:00:00 — Motion 1984/85:2575 transporterar stora mängder passagerare . På många områden har förbättringar genomförts till fromma för såväl tågpersonal som passagerare. I första hand är det snabbtågen och deras passagerare som har fått del av förbättringarna. Mycket återstår dock att göra. Tågmästaren och lokföraren kan inte kommunicera med varandra under tågets gång. Blir en passagerare sjuk på ett tåg mellan och när inte kör (samma tåg går då utan beteckningen ) kan tågmästaren inte ringa till närmaste station trots att tåget är utrustat med telefon. Tågmästaren har inte tillgång till den när tåget inte är klassat som City-Express. Vidare kan han inte få kontakt med lokföraren på annat sätt än att genom en vindruta signalera med en lykta för att på det sättet påkalla förarens uppmärksamhet och meddela att tåget måste stanna. När tåget så stoppas måste kontakt tas med närmaste järnvägsstation från en telefon vid en stolpe utefter spåret. Lokföraren kan naturligtvis ej heller få kontakt med tågbefälet. Detta förhållande är inte acceptabelt för vare sig personal eller passagerare. var det en svår storm på . Vi som färdades på tåget den aktuella fredagen från kunde inte få några upplysningar om huruvida det fanns möjligheter att fortsätta hemfärden med . Ingen upplysning kunde heller lämnas om varför tåget gjorde långa uppehåll utefter linjen. Tågbefälet hade inte mer upplysningar än tågets passagerare - även om man gick genom det fullsatta tåget och på bästa sätt försökte förklara hur det förhöll sig. kunde en passagerare som medförde en liten transistorapparat få in lokalradion i och därefter upplysa oss om att var ofarbar och att SJ skulle försöka sätta in bussar. I vårt grannland är fjärrtågen utrustade med högtalare. Tågbefälet kan från central plats upplysa samtliga passagerare om vilken nästa hållplats är, om eventuella förseningar osv. Denna möjlighet borde även finnas på svenska tåg. Det skulle spara många steg för tågets personal, som alla passagerare på en gång skulle få samma upplysning. Åberopande det ovan framförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att kommunikationsmöjligheter inrättas mellan lokförare och tågpersonal, 2. att fjärrtåg utrustas med telefon och att på de tåg som har telefoner installerade tågpersonal/passagerare alltid har tillgång till dessa, 3. att fjärrtåg utrustas med högtalaranläggning så att nödvändig information snabbt kan lämnas till samtliga passagerare på ett smidigt sätt.
mot · G8022610 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen Frågan om avgiftsfinansiering av myndigheternas arbete med prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen har diskuterats livligt . fick i uppdrag av regeringen att utforma ett system för dylika avgifter. förslag innebar att fasta prövnings- och tillsynsavgifter skulle tas ut. Avgifternas storlek skulle sättas i relation till verksamheternas bedömda miljöfarlighet. Ett tillstånd hos koncessionsnämnden skulle för en tung miljöfarlig verksamhet kunna uppgå till . medan avgifterna för mindre miljöfarliga verksamheter skulle bli väsentligt lägre. Regeringen lade 1984 fram ett förslag till avgifter och tillsyn enligt miljöskyddslagen. Från avvisade vi förslaget. Inom naturvårdshåll är man mycket oroad över att regeringens förslag skall innebära en försämrad miljövård, eftersom avgiften kommer att slå mycket hårt på vissa verksamheter. Förslaget innebär till skillnad från att det skulle ankomma på koncessionsnämnden och länsstyrelserna att ta ut avgifterna med utgångspunkt från sina egna arbetsinsatser och enligt timkostnadsprincipen. Dessa timkostnader får med detta system sättas så höga att personalkostnader kan täckas in. Vid en överslagsmässig beräkning kommer man fram till att koncessionsnämndsprövningen torde kunna inbringa ca 20 milj. kr. (under förutsättning av en timkostnad på ca . och en arbetsinsats på ca och handläggare). Det skulle således ankomma på länsstyrelserna att ta in resterande ca 85 milj. kr. innebärande drygt 1/2 milj. kr. Ett system uppbyggt enligt dessa principer torde verka kraftigt hämmande på intresset att starta nya verksamheter och torde motverka kontakterna mellan myndigheterna och företag. Ett debiteringssystem enligt förslaget - dvs. där det centrala verkets aktuella personalkostnader inräknas - kan för den enskilde företagaren säkert te sig orättvist. Många skäl talar för en ändring av miljöavgifterna. Särskilt timavgifterna för tillsynsverksamheten slår orättvist. Så måste t. ex. en småbrukare betala samma timkostnad som företag med allvarliga utsläpp. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att upphäva tidigare beslut om principer för tillsyn och prövning enligt mijöskyddslagen, 1 1984/85. 2. att beslutar att hos regeringen begära att den återkommer med nytt förslag om principer för avgiftsuttag. () () () ()
mot · G8022778 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Utbildningen av barnomsorgspersonal m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2777 hemställs 1.att uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag innebärande att utbildningen för förskollärare och fritidspedagoger samordnas varvid utbildningstiden förlängs till , med varvad teori och praktik, 2. att uttalar att utbildningen av barnomsorgspersonal bör dimensioneras och anpassas till barnomsorgens kvalitet och kvantitet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G8022780 · 1984-01-01 00:00:00 — Motion 1984/85:2780 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2779 hemställs att uttalar att en riksnorm bör utarbetas för att få till stånd mer rättvisa socialbidrag. INGA (vpk) minab/gotab 1985 79949
mot · G8023071 · 1984-01-01 00:00:00 — Lag om kontroll av husdjur m.m. (prop. 1984/85:159) I propositionen föreslås att en ny lag ersätter tidigare lagar om avel och hälsokontroll av husdjur. Det nya i denna lag blir att statens ansvar för denna verksamhet överförs till näringsutövarna och de intresseorganisationer som sysslar med avel och uppfödning. Dessutom föreslås i propositionen att lagregler om avelsvärdering som tillämpats inom hästaveln skall upphävas. Vi kan inte ansluta oss till propositionens förslag om avskaffande av avelsvärdering av hingstar som används i aveln. Skälen för vår uppfattning är många. Ett är att nuvarande regler fungerat väl, ett annat att man kan befara att draghästraserna kan komma i kläm. a. anfört: Internationellt åtnjuter vårt svenska hästavelssystem ett mycket högt anseende. I exportsammanhang har det visat sig vara en erkänd kvalitetsgaranti om hästen är godkänd för avel enligt det svenska hästpremieringssystemet. Detta är ett förtroendekapital som - med tanke på den ökande internationella efterfrågan på svenska hästar - inte får urholkas. Värdet på den svenska hästexporten var för 33 milj. kronor. Det är enligt vår mening mera ett uttryck för fantasifull klåfingrighet än för framsynthet att ta bort bestämmelserna om avelsvärdering. Under hänvisning till ovanstående föreslås att med ändring av proposition 1984/85:159 beslutar att punkt 5 lagen om kontroll av husdjur m. m., (1980:370)får följande lydelse: Hingst som används för avelsändamål skall vara avelsvärderad. (vpk) (vpk) 1984/85 3071-3073 1 1984/85.3 sami.
mot · G8023130 · 1984-01-01 00:00:00 — Förslag till lag om värdepappersmarknaden (prop. 1984/85:157) I 6 § regeringens förslag stadgas att de fysiska personer som äger aktier motsvarande av aktiekapitalet eller röstvärdet skall betraktas som insider i företaget. Motivet för förslaget är att man antar att en person med ett aktieinnehav som överstiger i ett bolag automatiskt har sådana kontakter med företagets ledning att han eller hon utan att sitta i bolagets styrelse blir fortlöpande informerad om företagets ställning och framtidsplaner. Regeringen föreslår att jurdiska personer inte skall betraktas som insiders. Det är dock anmärkningsvärt att befattningshavare i företag som har stora ägarintressen i ett annat företag endast räknas som insiders i den mån de är styrelseledamöter i det sistnämnda företaget. Således skulle VD eller styrelseordförande i en stor koncern som har t. ex. av aktierna i ett annat börsbolag inte vara insiders om koncernen låtit sig representeras i styrelsen av andra befattningshavare. Detta är knappast tillfredsställande. Regeringen bör låta utvärdera dessa personers insidershandel i syfte att fastställa huruvida det är motiverat att utvidga insidersbegreppet. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående eventuell utvidgning av insidersbegreppet. minab/gotab 1985
mot · G802314 · 1984-01-01 00:00:00 — och importtull på vissa bomullsgarner Det primära syftet med tullar är antingen att skydda svenska tillverkare mot övermäktig konkurrens från utländska tillverkare, när det gäller produkter som landet ur försörjningssynpunkt finner angeläget tillverka inom eller att reducera importen av icke önskvärda produkter. Men i de fall det inte förekommer någon inhemsk tillverkning av den importerade produkten utan denna i stället används såsom råvara vid tillverkning inom landet av andra produkter i konkurrens med import så innebär ju en tullbeläggning minskad konkurrenskraft för det svenska företaget. Ett exempel på detta återfinns enligt uppgift i tulltaxan 55 kap. Bomull 55.05 Garn av bomull, ej i detaljhandelsuppläggningar Annat: 1 t. o. m. nr 89 engelsk numrering I förekommer f. n. ingen produktion av garn över nr 29. Genom nedan angivet förslag till ändring skulle svensk textilindustri få tillgång till avsevärt billigare råvara, något som skulle stärka konkurrensen mot lågprisimport. Därtill kommer, att tulltaxorna i och på detta område ytterligare skulle utjämnas. Vi har redan två gånger motionerat om ifrågavarande ändring (1983/84:13 och 1984/85:226). Första gången avslogs motionen med hänvisning till att frågan borde beredas av regeringen och avslogs kravet ånyo med hänvisning till att beredningen i regeringen ännu ej avslutats. Då vi finner det helt oacceptabelt med en så lång beredningstid för ett så enkelt och okomplicerat ärende, ser vi oss nödsakade, att redan nu återkomma för att söka tvinga regeringen att äntligen få ändan ur vagnen. Varje dröjsmål är till stor nackdel för berörda företag inom svensk textilindustri. Ytterligare beredning synes onödig. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att fastställer följande lydelse av tulltaxan (1977:975) i avsnittet 55 kap. 55.05 Bomull: 2 över nr 89 Annat: 1 t. o. m nr 29 engelsk numrering 2 över nr 29
mot · G8023163 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. Lokalisering av central myndighet för (prop. 1984/85:186) har tidigare fattat principbeslut om ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. Utbildningen föreslås få en helt ny organisation, som är fristående från arbetsmarknadsverket och . Det skall finnas en uppdragsmyndighet i varje län samt en central myndighet. följde arbetsmarknadsutskottets förslag när det gällde vissa överväganden om den centrala myndighetens lokalisering. Den av regeringen tillsatta organisationskommittén har lämnat sitt förslag till lokaliseringsort för den centrala myndigheten. Regeringen återkommer till och följer organisationskommitténs förslag beträffande lokaliseringsort för den centrala myndighetens lokalisering. Den föreslagna lokaliseringsorten är , belägen inom . Vi vill för vår del aktualisera som lokaliseringsort för den centrala myndigheten inom AMU. Det finns många skäl som talar för en lokalisering till . Vi har bl. a. tillgång till utomordentligt goda kommunikationer till alla regioner inkl. . Centralt belägna, för verksamheten väl lämpade lokaler med tillgänglig kringservice finns att tillgå. har utomordentligt svåra arbetsmarknadspolitiska förhållanden. Vi har legat som god tvåa i statistiken när det gäller antalet arbetslösa. I detta sammanhang vill vi hänvisa till regeringens tidigare avlämnade proposition om regionalpolitiken, där starka skäl anförs för att regering och riksdag måste vidta åtgärder för att balansera utvecklingen inom landets olika regioner. Vi har i tidigare motioner aktualiserat frågan om lokalisering av nya myndigheter till . De regionalpolitiska motiven för sådana åtgärder är helt i linje med strävandena att höja effektiviteten i den offentliga verksamheten. revisorer har genomfört en undersökning av verksamheten vid statliga myndigheter sorn omlokaliserades . Enligt undersökningen har effekterna i flera avseenden varit goda - även för verksamheten inom myndigheterna. Den planerade utvecklingen av digital överföring av data och annan information i det kommande nya telenätet kommer att underlätta strävandena att decentralisera den statliga förvaltningen. Vi vill i detta sammanhang påminna om arbetsmarknadsutskottets och tidigare uttalanden när det gäller prioriteringsordning vid fortsatt omlokalisering och decentralisering av statlig verksamhet: Vi förutsätter att alltjämt vidhåller sitt tidigare fattade beslut och i konsekvens därmed utlokaliserar den centrala myndigheten till någon av nämnda prioriterade lokaliseringsområden. ligger med andra ord inom nämnda geografiska område som tidigare utpekat som lämplig vid fortsatt omlokalisering och decentralisering av statlig verksamhet: Vid en jämförelse mellan och finns det en rad skäl som talar för en upprepning av tidigare principuttalande när det gäller prioriteringsordningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att centrala myndigheten för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen (AMU) bör lokaliseras till . () () () () () BO FINNKVIST (s) minab/gotab 1985
mot · G8023225 · 1984-01-01 00:00:00 — Motion 1984/85:3225 Ändring av villkoren för stöd genom fonden för svenskt-norskt industriellt samarbete (prop. 1984/85:204) Avsikten med fonden är att stödja större svensk-norska tekniska utvecklingsprojekt, såsom framtagande av nya produkter, processer och system. Fonden skall lämna lån för högst av kostnaden för ett aktuellt projekt. Lånens löptid, ränta och återbetalningsvillkor bestäms med hänsyn till projektens risk och förväntade ekonomiska utfall. Det första uppbyggnadsskedet av fonden har slutförts i och med att tillsköt 37,5 milj. kr. varvid fonden erhållit totalt 150 milj. kr. Regeringen föreslår nu att stödvillkoren ändras så att även projekt vars kostnad understiger 3 milj. kr. skall kunna bli föremål för stöd. Vidare föreslår man att räntevillkoren för lånen skall kunna ersättas med villkor om royalty eller andra löpande avgifter. De skäl som förelåg vid skapandet av fonden, att förbehålla stödet till större riskfyllda projekt, är fortfarande gällande. Vidare kommer de av regeringen föreslagna ändringarna i villkoren att innebära att fonden snarare kommer få karaktären av medägare än långivare. Det är en utveckling som knappast är förenlig med de principer för fondens verksamhet som tog ställning till 1981. Den svensk-norska industrifonden har verkat i mindre än . , när mer erfarenheter vunnits av de nuvarande reglerna, bör en utvärdering av fondens verksamhet och arbetsformer ske. Därefter finns det anledning att överväga förändringar i organisation och stödvillkor. Med stöd av ovanstående hemställer jag att avslår regeringens förslag att godkänna den av regeringen träffade överenskommelsen om ändring av villkoren för stöd från den svensk-norska industrifonden. 1 1984185.3 sami Nr3225 minab/gotab 1985 82938
mot · G80243 · 1984-01-01 00:00:00 — Motion 1984/85:43 Tredje vice talman m. fl. Lättnader i beskattningen av ideella föreningar (prop. 1984/85:8) beslöt (SkU 1983/84:38) begära en översyn av beskattningsreglerna för de ideella föreningarna. Ett flertal motionskrav låg bakom detta beslut, som träffades mot bakgrund av den beskattning som ett antal ideella föreningar drabbats av på inkomster från pappersinsamlingar och liknande. Finansministern har också i en interpellationsdebatt med bl. () uttalat som sin uppfattning att det var rimligt med vissa lättnader i beskattningen av ideella föreningar. Regeringen har presenterat förslag om vissa skattelättnader. Förslaget innebär att det grundavdrag som medges de allmännyttiga ideella föreningarna vid inkomstbeskattningen på f. n. fr. o. m. Inga förslag läggs i fråga om mervärdebeskattningen eller arvsbeskattningen, trots att beslut innebär ett krav på översyn av samtliga skattefrågor för de ideella föreningarna. Regeringen hänvisar till att dessa frågor kommer att tas upp inom redan pågående utredningar, nämligen mervärdeskatteutredningen och en tillsatt kommitté för att se över stora delar av arvs- och gåvobeskattningen. Det är vår bedömning att det med regeringens förslag skulle ta mycket innan några utredningsresultat kom fram. Vi vidhåller därför vår uppfattning att det bör göras en särskild översyn av gällande skatteregler för ideella föreningar. Förslaget att grundavdraget skall höjas till . påstås vara en "lämplig avvägning" mellan önskemålet att helt befria viss ideell verksamhet från inkomstskatt och risken för konkurrenssnedvridning gentemot privata näringsidkare. Vi anser för vår del att detta belopp är alltför lågt och att det skulle resultera i en olämplig beskattning av alltför många ideella föreningars frivilliga arbete. Vi föreslår därför att grundavdraget bestäms till ett högre belopp, ca . Genom att sätta grundavdraget till detta högre belopp kommer man enligt vår uppfattning att uppnå syftet att befria sådan verksamhet som huvudsakligen bedrivs med ideella insatser helt från inkomstbeskattning, vilket inte skulle bli fallet om propositionens förslag får gälla. Beloppet bör uttryckas som 1,5 basbelopp, vilket f. n. exakt motsvarar . Fördelen med att formulera beloppet som ett antal basbelopp är att det då successivt stiger och inte ligger fastlåst på ett nominellt belopp med successivt sjunkande realt värde. anser vi att deklarationsgränsen för de ideella föreningarna bör sättas till samma beloppsgräns. En överensstämmelse mellan den inkomstnivå vid vilken beskattning inträder och den nivå vid vilken deklarationsskyldighet inträder finns på andra håll. Det skulle kraftigt minska de ideella föreningarnas arbete med blanketter, uppgiftslämnande etc och därför också underlätta den egentliga verksamheten, nämligen det frivilliga ideella arbetet. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att avslår proposition 1984/85:8, 2. att beslutar om en höjning av grundavdraget för de allmännyttiga ideella föreningarna till 1,5 basbelopp. () ()