mot · G7021922 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Regionalpolitiska åtgärder för Bergslagens bruksorter Trots omfattande näringslivsinsatser på och regional nivå fortsätter den negativa utvecklingen i . Detta motiverar nu att särskilda statliga insatser görs för att vända utvecklingen i länet. Detta gäller främst de s. k. bruksorterna. är det län i landet som har den största sysselsättningsandelen inom tillverkningsindustrin (1980 , 37,). Inom tillverkningsindustrin i länet dominerar verkstadsindustrin samt järn- och stålindustrin. Ensidigheten och beroendet till en bransch eller ett företag är mycket stort i många av länets kommuner, t. ex. i bruksorterna , , , m. fl. Det starka beroendet i länet till tillverkningsindustrin framgår av tabell 1. Strukturomvandlingen inom speciellt järn- och stålindustrin men även inom andra basnäringar har varit mycket kännbar och . Exempel på detta är bland annat nedläggningen av Spännarhyttan och metallurgin vid (275 arbetstillfällen i , 250 arbetstillfällen i ), 1981 (350 arbetstillfällen) samt neddragningar vid (ca 700 arbetstillfällen ), (ca 700 arbetstillfällen ) och ASSI-board i (220 arbetstillfällen). har det därutöver aviserats drastiska personalminskningar vid bl. a. FFV i (ca 100 arbetstillfällen) och Tour & i (200 arbetstillfällen). Av tabell 2 framgår att tillhör de län i landet som har haft den mest ogynnsamma sysselsättningsutvecklingen . Enligt sammanfattningen av länsstyrelsernas prognosöversyn väntas vara det län som relativt sett får den mest negativa sysselsättningsutvecklingen om inte särskilda åtgärder vidtas. Av tabell 3 framgår att Fagerstaregionen samt och kommuner har haft den mest ogynnsamma näringslivsutvecklingen i länet . särskilt dessa kommuner få en fortsatt negativ utveckling under resten av 1980-talet. Den ogynnsamma näringslivsutvecklingen har resulterat i att tillhör de län i landet som har den högsta andelen arbetslösa och personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Andelen arbetslösa och i beredskapsarbete 1983 i länet uppgick till 5,jämfört med genomsnittet för riket på . Värst utsatt i länet vad gäller arbetslöshet m. m. är Fagerstaregionen samt och kommuner. Detta redovisas i tabell 4. har befolkningen i minskat med nästan 3 000 personer. Detta beror på att utflyttningarna kraftigt har överstigit inflyttningarna. uppgår nettoflyttningsförlusten för länet till drygt 5000 personer. I förhållande till befolkningsnivån är detta den relativt sett största flyttningsförlusten för samtliga län i landet . kommer detta att resultera i en ogynnsam befolkningsstruktur genom att åldersgrupperna svarar för en stor del av förlusterna. Tabell 5 visar att relativt sett har , och kommuner haft den mest negativa utvecklingen. Befolkningsminskningarna har bland annat medfört betydande kommunalekonomiska problem genom många outhyrda lägenheter och vikande skatteunderlag. Som framgått har det framför allt varit en ogynnsam utveckling av sysselsättning, befolkning och arbetsmarknad i (, och kommuner), och kommuner. a. (, och kommuner) börjat få problem på arbetsmarknaden genom neddragningar vid ett flertal företag bland annat FFV och Tour & . har gjort en länsvis sammanställning som visar att haft den ogynnsammaste utvecklingen totalt sett av rikets län. Enligt vår uppfattning motiverar utvecklingen i länet särskilda statliga åtgärder. Vi anser det motiverat - att Fagerstaregionen temporärt inplaceras i stödområde B - att tilldelas särskilda resurser för speciella åtgärder i kommun till följd av omstruktureringen inom specialstålsindustrin - att och kommuner temporärt inplaceras i stödområde C - att regeringen utarbetar en plan för en samordnad lösning av Bergslagskommunernas problem - att regeringen därutöver i ökad utsträckning uppmärksammar länets problem och tar hänsyn till dessa vid förslag om medelstilldelning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande extraordinära samhällsinsatser för bruksorter i Bergslagen. () () () () () Näringslivsstrukturen 1980 i kommunerna, länet och riket angivet som sysselsättningsandelar i % efter näringsgren. 1) Jord- och skogsbruk, byggnadsverksamhet och industri 2) Handel, samfärdsel, privata tjänster och offentliga tjänster Källa: Folk- och bostadsräkningen 1980 Årlig relativ sysselsättningsförändring i länen 1975-1980 och 1980-1982 samt enligt länsstyrelsernas prognoser för perioderna 1980-1990 och 1990-2000 (procent). Avser förvärvsarbetande 1-w tim. Länen rangordnade efter utvecklingen . Årlig relativ sysselsättningsförändring (%) 1) Enligt FoB för resp. 1980 2) Enligt Arbetskraftsundersökningarna (årsmedeltal 1980 o 1982), SCB 3) Prognosen framtagen i samband med prognosöversyn Källa: Industridepartementet Utvecklingen av sysselsättningen 1-w timmar/vecka för kommunerna, länet och riket. 1975 och 1980 faktisk utveckling enligt FoB, 1982 bedömd utveckling samt 1990 enligt prognosöversynen 1983. Sysselsättning 1975 = index 100 1) beräknas sysselsättningen vid i minska med ca 200 personer till följd av nerdragningen i boardtillverkningen. Allt övrigt oförändrat motsvarar detta ett sysselsättningsindex på 93. Källa: Folk- och bostadsräkningarna 1975 och 1980 samt prognosöversyn 1983 Antalet kvarstående arbetslösa för omedelbar placering och i beredskapsarbete 1980 och 1983 i och kommunerna. I förhållande till befolkningen 16-64 år (%). % av 1664 år Totalt2* % av 1664 år 1) Genomsnitt . 2) Personer i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder än beredskapsarbeten redovisas inte i statistiken på nivå. För länet och riket skulle det öka andelen personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden med ytterligare. Faktisk befolkningsförändring 1975-83 samt befolkningsprognos för perioden enligt en framskrivning styrd av sysselsättningsutvecklingen Faktisk befolkning 1975 1983 Källa: och 1983 samt prognosöversyn 1983.