mot · G802245 · 1984-11-28 00:00:00 — m. fl. Slopad taxering av juridiska personer (prop. 1984/85:70) 1 propositionen föreslås att taxeringen till inkomstskatt skall slopas för juridiska personer (utom inhemska dödsbon). Endast statlig inkomstskatt kommer således i fråga. upphör garantibeskattningen av de juridiska personernas fastighetsinnehav. Vidare föreslås bl. a. att skattesatsen skall bli för bl. a. aktiebolag, ekonomiska föreningar och familjestiftelser, samt för övriga juridiska personer. Moderata samlingspartiet har inga invändningar mot att den kommunala taxeringen av juridiska personer tas bort. Det är inte meningsfullt att ha kvar en taxering av juridiska personer om kommunerna inte får del av den skatt som betalas. Ett avskaffande av denna taxering leder till administrativa fördelar för såväl berörda skattskyldiga som taxeringsmyndigheterna. Vid övergången till en enhetlig inkomsttaxering bör dock inte skattebelastningen för de juridiska personerna ändras. Skattesatserna bör i stort sett vara oförändrade. I propositionen föreslås att stat, landsting och kommuner befrias från den begränsade skattskyldighet de har . Motiveringen är att den kommunala taxeringen av stat och kommun inte tillför det allmänna några medel totalt sett. I detta sammanhang framhålls att den konkurrensfördel en sådan skattelättnad innebär gentemot privat näringsverksamhet bör beaktas då avkastningskravet för den offentliga verksamheten fastställs. Det är synnerligen viktigt. Vi anser därför att dessa krav noggrant måste preciseras för att verklig konkurrensneutralitet skall uppnås. 1 samband med behandlingen av förslaget om slopad garantibeskattning av juridiska personers fastighetsinnehav har flera remissinstanser föreslagit att garantibeskattningen skall slopas även för fysiska personer. Vi föreslår att frågan om garantibeskattning av fysiska personer utreds. En sådan utredning bör syfta till att avskaffa garantibeskattning i sin helhet. Den slopade kommunala taxeringen för juridiska personer innebär bl. a. att underskott i en viss kommun kan kvittas mot överskott i en annan kommun med verkan vid hela inkomsttaxeringen. För fysiska personer kommer däremot även att gälla ett förbud att kvitta underskott i en förvärvskälla mot överskott i en annan förvärvskälla om underskottet och överskottet sig till olika kommuner. Det innebär att olika regler kommer att gälla för exempelvis näringsverksamhet som bedrivs i aktiebolagsform resp. som enskild firma eller handelsbolag. Därmed snedvrids konkurrenssituationen. Vi förordar därför att detta förbud upphävs. Vi har ingenting att invända mot att skyldigheten att betala skogsvårdsavgift kopplas direkt till fastighetsinnehavet och inte, som , till den som skall ta upp garantibeloppet för fastigheten. I sammanhanget vill vi erinra om att vi tidigare yrkat på att avgiften på av skogsbruksvärdet bör sänkas till vid taxering. bör skogsvårdsavgiften kunna avskaffas helt. Vi anser som sagts inte att skattesatserna bör höjas i samband med omläggningen. Detta föreslår regeringen vad gäller livförsäkringsbolag och vissa ideella föreningar och stiftelser. För livförsäkringsbolagen är den nuvarande statliga skattesatsen . utdebitering innebär det ett totalt skatteuttag på . Skattesatsen för livförsäkringsbolag bör därför fastställas till . Bland de juridiska personer som kommer att påföras i statlig inkomstskatt återfinns bl. a. ideella föreningar, kyrkor och stiftelser. Dessa har varit befriade från att erlägga statlig inkomstskatt men fått betala kommunalskatt vad gäller inkomst av fastighet (med något undantag) och av rörelse. Då den kommunala skatten i allmänhet uppgår till ca . innebär förslaget en väsentlig skattehöjning. Vi motsätter oss bestämt denna skattehöjning och yrkar att den statliga inkomstskatten för de nämnda juridiska personerna skall sättas till . Dessa krav överensstämmer f. ö. med förslaget i den promemoria som remissbehandlats. Även om en viss skattelindring skett för de ideella föreningarna genom att grundavdraget fr. o. m. taxering höjts från . till , blir det för många ideella föreningar fråga om en icke oväsentlig skattehöjning. Bland sådana föreningar som drabbas av denna skattehöjning finns de som har till ändamål att främja vård av sjuka och åldringar och som i anslutning till sin verksamhet äger fastighet. Förmodligen har det inte varit lagstiftarens mening att reformen skulle drabba föreningar som gör en stor allmännyttig insats. 1 propositionen berörs också frågan om mellankommunala skatterättens (MKSR) framtida ställning. Något konkret förslag återfinns inte i propositionen, men föredragande statsrådet förefaller förespråka att MKSRrs uppgifter överförs till de olika länsrätterna. Som redovisas i propositionen är, frånsett något undantag, alla börsbolag och deras dotterbolag mellankommunala. Därtill kommer ett stort antal mindre och medelstora företag jämte dotterbolag. 1 MKSR har utvecklats en särskild kompetens vad avser komplicerade företagsbeskattningsfrågor. Det vore enligt vår mening olyckligt att bryta ned denna kompetens genom ett överförande av de aktuella målen till länsrätterna. Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande regler om avkastningskraven för den offentliga verksamheten, 2. att hos regeringen begär en utredning om den kommunala garantibeskattningen för fysiska personer i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringen begär ett skyndsamt förslag om ett slopande av förbudet att kvitta underskott i en kommun mot överskott i en annan kommun vad gäller fysiska personer, 4. att beslutar att skattesatsen för livförsäkringsbolag skall vara , 5. att beslutar att skattesatsen för ideella föreningar, kyrkor och allmännyttiga stiftelser skall vara . () () () BO () () () () ()