mot · G7021540 · 1984-01-25 00:00:00 — Landet spelar en nyckelroll i södra . Landet ligger helt inneslutet av och är beroende av den store grannen. vill tvinga att släppa sitt mostånd mot apartheidpolitiken. är stort som , har en befolkning på ca 1,5 miljoner människor och brukar räknas som ett av världens fattigaste länder. Som brittisk koloni hette landet Basotoland. är en konstitutionell monarki. Det ekonomiska och geografiska beroendet av präglar . Nära hälften av landets arbetsföra befolkning får sin inkomst som gruvarbetare i . Inkomsterna från emigrantarbetarna är landets största inkomstkälla. Alla kommunikationer går via sydafrikanskt territorium. Grundtanken i apartheidpolitik är att raserna skall åtskiljas. Svarta och vita skall leva åtskilda. Som en yttersta tillämpning av apartheidpolitiken framstår bantustans - eller enligt sydafrikanerna homelands. Denna politik innebär att alla svarta skall få nationalitet efter sin ursprungliga stamtillhörighet - även om de i generationer bott i storstadsområden. Ett antal ogästvänliga landsbygdsområden har satts av för bantustans. Till dessa deporteras svarta sydafrikaner. har ungefär 3,5 miljoner människor tvingats lämna sina hem och bosätta sig i bantustans. Eftersom få arbeten finns i bantustans tvingas männen - som berövats sitt sydafrikanska medborgarskap - att bli gästarbetare i . Familjerna splittras och rättslösheten ökar ytterligare. bantustanpolitik har misslyckats att nå internationellt erkännande. Inget av de bantustans som enligt nu blivit självständiga stater - Transkei, Ciskei, och - har fått något som helst internationellt erkännande. Att nå ett sådant är avgörande för . Därmed skulle man kunna nå en utveckling då nästan alla svarta berövas sitt sydafrikanska medborgarskap, får medborgarskap och rösträtt i ett avlägset bantustan och utan rättigheter kan stanna som arbetskraft i . Ett internationellt erkännande av bantustans blir också ett erkännande av apartheidpolitiken. hoppas att skall bli den första fria stat som erkänner bantustanrepublikerna. har stått emot och t.o.m. verbalt stött befrielserörelsen och fördömt apartheidpolitiken. har på en rad sätt velat få att ge upp. Det mest upprörande var attacken mot huvudstaden . Då gick sydafrikanska kommandostyrkor in i och dödade 42 personer som påstods vara ANC-flyktingar från . Flera av de dödade var barn. Åtskilliga råkade bara tillfälligt bo i hus där tidigare ANC-anhängare bott. har tullunion med . håller dock som en påtryckning mot inne tullinkomster. Vid åtskilliga tillfällen har fördröjt transporter till . Det största hotet är dock att skickar hem de gruvarbetare som på ett så centralt sätt bidrar till ekonomi. är genom sin utsatta ställning en internationell angelägenhet. Det är därför glädjande att biståndsanslaget till räknas upp i årets budget. Likaså att anslag ges till det regionala samarbetet mellan de s. k. frontstaterna - bl. a. - SADCC. har inrikespolitiska utveckling varit ett hinder för bistånd. Den nuvarande premiärministern ogiltigförklarade valet och de nuvarande parlamentet - som har flera partier och debattfrihet - är nominerat, inte valt. Processen för att genomföra ett val har startat. De demokratiska förhållandena i är bättre än i de flesta andra av våra biståndsländer. Fortsatt ökning av biståndet till är därför angeläget. F. n. finns dock knappast de administrativa resurserna att öka biståndet utöver vad regeringen föreslagit. Det är dock glädjande att SIDA nu öppnar ett biståndskontor i . Vad som i första hand vore angeläget är en politisk markering av att omvärlden inte kommer att acceptera upptrappade ekonomiska påtryckningar - t. ex. om gruvarbetarna sänds hem - mot . På samma sätt som en gång hölls vid liv av en massiv luftbro, bör sydafrikanska sanktioner mot mötas med massivt ekonomiskt stöd från en rad fria stater. I första hand bör regeringen ta upp frågan om en biståndsutfästelse eller en stödfond för med övriga nordiska länder. bör dock oavsett hur sådana samtal utfaller vara berett att sätta av medel - lämpligast i form av en beredskapsfond - att utnyttjas om utsätts för hårdhänt yttre ekonomiskt tryck. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om beredskapsfond för .