ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802174 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:174 Ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan (prop. 1984/85:57) För att vetenskapliga resultat skall nå en mer allmän spridning och för att de skall kunna nyttiggöras i undervisning och i praktisk tillämpning är det som med ett samlingsnamn brukar kallas forskningsinformation av mycket stor betydelse. Forskningsresultaten måste föras ut såväl inom forskarsamhället som till allmänhet och direkta avnämare. Det förstnämnda är viktigt för den ständigt nödvändiga korsbefruktningen inom forskningen som sådan, det senare för att allmänheten skall få kunskap om vad som är på gång och för att resultaten, i den mån de kan utnyttjas för reformarbete och för produktion, skall nå beslutsfattare och producenter. För att forskningsinformationen skall bli vederhäftig och meningsfull är det nödvändigt att de som själva bedriver forskning och akademisk undervisning aktivt deltar. Detta gäller i hög grad populärvetenskapliga framställningar och annan till allmänheten riktad information, men det gäller alldeles särskilt den inomvetenskapliga informationsverksamheten. Det finns i vårt land ett betydande antal vetenskapliga tidskrifter av hög internationell klass. En grundläggande förutsättning för att denna utgivningsverksamhet skall kunna fortsätta är att kvalificerade forskare och lärare är villiga att avsätta tid och krafter som utgivare, redaktörer och manusgranskare. Ett sätt att stimulera till detta är att uttryckligen ange att verksamhet av detta slag är en meriterings- och befordringsgrund vid tillsättning av tjänster inom högskolan. Detta skulle också kunna vara underlag för olika slag av samfinansierade tjänster på högskolenivå, där innehavaren kan förena forskning och undervisning med t. ex. ansvaret för en vetenskaplig tidskrift. 1 propositionen talas det mer allmänt om forskningsinformation och utvecklingsarbete som befordringsgrund. Den information som här åsyftas är uppenbarligen den som riktas till allmänhet och myndigheter. Det bör därför klarläggas att även forskningsinformation av det slag som nämnts ovan innefattas i den angivna befordringsgrunden. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar uttala att forskningsinformation på den vetenskapliga nivån skall utgöra befordringsgrund för forskar- och lärartjänster inom högskolan.
mot · G802177 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:177 m. fl. Ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1984/85:59) Den nya skall, enligt proposition 1984/85:59, via direkta anslag svara för den elevsociala verksamheten. I propositionen utvecklas anledningarna till detta. Statsrådet avvisar däremot AMS och KAFU:s uppfattning om en ytterligare förstärkning av t. ex. kuratorer, för att motverka kursavbrott. I propositionen framhålls att samhällets ordinarie resurser skall nyttjas i större utsträckning och överta funktionerna. Fritidsverksamheten, som f. n. omfattar ca 30 fritidsledare, är t. ex. en verksamhet som anses kunna tillgodoses genom den ordinarie kommunala verksamheten. De mindre orterna undantas dock. AMU-elevema representerar ett allt bredare register av yngre och äldre, med allt från en bristfällig skolunderbyggnad till gymnasiekompetens. Många av eleverna har särskilda behov av stöd för att orka med sin utbildning och därmed få chansen till en bättre ställning på arbetsmarknaden. Den individuellt anpassade studiegången innebär inte att behovet av speciellt riktade insatser för arbete och fritid minskar. Ofta kan det i stället följa behov av ökade insatser. Vi ser det som angeläget att inriktningen av den elevsociala verksamheten beaktar detta och att resursfördelningen möjliggör dessa insatser. att beslutar att hos regeringen begära att den i proposition 1984/85:59 aviserade organisationskommittén ges i uppdrag att, med beaktande av vad som i denna motion anförts, ytterligare pröva hur den framtida elevsociala verksamheten skall utformas. 1984/85 177-188 () () BO () () ()
mot · G802178 · 1984-11-20 00:00:00 — Ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1984/85:59) Enligt regeringens förslag skall arbetsmarknadsutbildningen styras av en central myndighet. Denna myndighets kansli skall enligt propositionen lokaliseras antingen till eller till något av skogslänen. Eftersom statsmakterna tidigare mycket starkt betonat att man i största möjliga utsträckning skall förlägga statlig verksamhet utanför , vill jag som motionär att regeringen även när det gäller arbetsmarknadsutbildningens centrala kansli förlägger det utanför . Jag anser att är en lämplig lokaliseringsort av flera skäl. har mycket goda flyg- och tågförbindelser med . AMU-center är ett av landets största centra och är relativt nybyggt. Det är centralt beläget i kommunen och lokalmässigt torde det utan större kostnader kunna inrymma det centrala kansliet som föreslås i propositionen. En annan fördel med en sådan placering är närheten till och kontakten med den verksamhet som bedrivs vid ett AMU-center. En annan positiv är lokaliseringen till en kommun med tyngdpunkten lagd på metallindustri samt tillgång till träindustri inom länet. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära att den i proposition 1984/85:59 föreslagna organisationskommittén får i uppdrag att vid ställningstagandet till frågan om lokaliseringsort för den centrala myndighetens kansli beakta vad som i motionen anförts beträffande .
mot · G802181 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:181 Ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1984/85:59) Principförslag till ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen 1 proposition 1984/85:59, avsnitt 4.3.4 Lokalisering, föreslås alt organisationskommittén får i uppdrag att överväga den lämpligaste lokaliseringen av den centrala . Propositionen anger, enligt min mening, själv de bärande skälen för en lokalisering till . Samarbetet med AMS och SÖ samt arbetsmarknadens parters centrala kanslier kommer att bli mycket viktiga inslag i den nya myndighetens arbete. Alla dessa samarbetspartners finns i . Därtill finns den av omorganisationen i . Propositionen erinrar om att statsmakterna har betonat att det skall finnas starka skäl, om man skall förlägga ny statlig verksamhet (ill och att man målmedvetet skall pröva möjligheterna att omlokalisera ny eller expanderande förvaltning. Dessa synpunkter kan emellertid inte vara relevanta i detta sammanhang. Här rör det sig nämligen varken,om ny statlig verksamhet eller expansion av förvaltningen utan endast om en omorganisation. Mot den bakgrunden står ett lokaliseringsbeslut till av den nya myndigheten på inget sätt i strid med tidigare ställningstaganden av statsmakterna. Jag föreslår därför att nu beslutar att lokalisera den nya myndigheten till södra del, eller kommuner. Ansvar för kursplaner, utvecklingsarbete m. m. I propositionen, avsnitt 5, sägs att det bör få ankomma på organisationskommittén att utforma förslag till befattningsbeskrivningar för utbildartjänsterna och att SAV ges i uppdrag förhandla med berörda personalorganisationer. Enligt min mening bör som riktlinje för organisationskommitténs arbete i denna del uttala dels att kraven på lärarbehörighet inom AMU bör vara likvärdiga med kraven i andra skolformer för vuxna, dels att anställnings- och arbetsförhållanden bör vara likvärdiga med andra jämförbara skolformers. Det är nämligen viktigt att också lärarna inom AMU har en god utbildning, inte minst därför att utbildningsmässigt eftersatta grupper utgör en betydande del i AMU. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar att lokalisera den centrala till södra del, eller kommuner, 2. att som riktlinjer för organisationskommittén uttalar vad i motionen anförts om lärarbehörighet samt lärarnas anställnings- och arbetsförhållanden.
mot · G802182 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:182 m. fl. Ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1984/85:59) I propositionen framläggs förslag till ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen. Utbildningen föreslås få en egen organisation som är fristående från både arbetsmarknadsverket och . Det skall finnas en uppdragsmyndighet i varje län samt en mindre central myndighet. Den förordade organisationskommittén föreslås få i uppdrag att överväga den lämpligaste lokaliseringen av den centrala myndigheten. Den föreslagna verksamheten är inte ny även om den organiseras om. Den verksamma personalen inom verksamheten är i viss utsträckning mycket specialiserad och finns redan i . Därutöver kommer alla styrelseledamöter liksom de viktigaste kontaktorganen, framför allt arbetsmarknadens parter, att finnas i . Delta bör vara skäl nog för att den centrala myndigheten också i fortsättningen skall vara lokaliserad till . Inom finns en påfallande brist på arbetstillfällen i söderkommunerna. Arbetsplatskvoten som anger förhållandet mellan antalet arbetstillfällen och antalet förvärvsarbetande kommuninnevånare var 1980 i 39, i 47 medan den i var 174 och i 144. Den s.k. inompendlingen som visar hur stor andel av kommunens förvärvsarbetande befolkning som har arbete i den egna kommunen var för 1980 27 och för 30. Det är av stor betydelse att arbetstillfällen kan tillskapas i större utsträckning än i de södra länsdelarna. Den centrala myndigheten bör lokaliseras till eller . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att den centrala myndigheten för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen lokaliseras till eller . () () () () ()
mot · G802183 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:183 Ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1984/85:59) I propositionen föreslås inrättande av ett centralt kansli för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen. Det centrala kansliet bör samlokaliseras med den regionala uppdragsmyndigheten i något län. Jag vill understryka, i enlighet med tidigare beslut, att det centrala kansliet som ny myndighet skall lokaliseras utanför . är arbetsmarknadsmässigt ett hårt prövat län. Stora strukturförändringar har lett till minskad industrisysselsättning och konjunkturuppgången har inte förmått ändra på denna situation. behöver ett rikt varierat utbud på arbetsplatser där personal med olika krav på kompetens efterfrågas. Alltför ofta försvåras rekryteringen av personal med specifik kompetens därför att medföljande familjemedlem inte kan erhålla lämpligt arbete inom det utbud av lediga platser som finns inom länet. En variation i utbudet av lediga platser är därför synnerligen angelägen. Starka skäl talar således för att det centrala kansliet samlokaliseras med den regionala organisationen i . att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om det centrala kansliets lokalisering till .
mot · G802190 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:190 Ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, m. m. 1984/ 85:62) Regeringen föreslår i proposition 1984/85:62 att statsbidrag skall utgå till arbetsgivare för permitteringslöneersättning. Propositionen bygger på en träffad överenskommelse mellan och förutsätter godkännande i vad det avser finansieringen. är tveksam till överenskommelser som träffats mellan två parter och låter en tredje betala. Vår grundinställning är att parterna själva borde ha klarat detta inom det utrymme som är disponibelt för löneökningar. som innehållet i överenskommelsen ändras när det gäller statsmedlens storlek måste det godkännas av . En byråkratisk och onödig omväg. För innevarande budgetår skall kostnaden för permitteringslönen täckas genom anslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag och föras upp på en egen anslagspost. är alltså kritisk till propositionens innehåll men accepterar densamma med motivet att förslaget minskar åtskillnaden mellan olika arbetstagarkategorier på arbetsmarknaden. utgår ifrån att regeringen inte i fortsättningen framlägger förslag som normalt sett borde kunna av avtalsvägen mellan arbetsmarknadens parter. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande handläggningen av frågan om permitteringslön.
mot · G802191 · 1984-11-19 00:00:00 — Motion 1984/85:191 Ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, m. m. 1984/ 85:62) I propositionen föreslås att skall godkänna ett avtal med () och () om permitteringslön. Förslaget innebär att en arbetstagare som permitteras skall få full lön av arbetsgivaren. Överenskommelsen förutsätter statlig medverkan i fråga om finansieringen. Det är positivt att frågan om permitteringslön för LO-grupperna kan lösas. Däremot finns det anledning att hysa betänkligheter inför tillvägagångssättet. Det måste anses som principiellt olyckligt och olämpligt att två parter gör en överenskommelse som innebär att en tredje part - i detta fallet staten skall betala. Det finns anledning att med uppmärksamhet följa erfarenheterna så att inte en tvivelaktig praxis utvecklas. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om principerna och behovet av utvärdering.
mot · G802193 · 1984-11-14 00:00:00 — Motion 1984/85:193 m. fl. Ändringar i energibeskattningen (prop. 1984/85:64) I proposition 1984/85:64 läggs förslag om skatt på naturgas och gasol. Skatten föreslås på naturgas bli /l resp. för gasol som används för annat än motordrift och stadsgasframställning /ton. Skatten på motorgasol föreslås bli oförändrad, /l. Vidare föreslås skatten på kol höjd till /ton. I övrigt tas i propositionen upp vissa andra energiskattefrågor. a. föreslås vissa tekniska förändringar i lagen om nedsättning av allmän energiskatt, vilka rör användning av el i s. k. avkopplingsbara elpannor. Från sida har vi tidigare utförligt redovisat vilka riktlinjer som bör gälla för energibeskattningen - senast i motion 1984/85: 131 i anledning av proposition 1984/85:45 om vissa ekonomiskt politiska åtgärder. Där understryks bl. a. att importerade och miljökrävande råvaror som kol och olja bör ha en energilikformig beskattning, medan importerade, miljövänliga energikällor bor kunna få en viss miljörabatt. Naturgas är en importerad, miljövänlig energikälla och bör få en lägre beskattning än vad en energineutral beskattning med olja skulle motivera. Skatten per energienhet bör enligt vår mening sättas till hälften av olja, dvs. Motsvarande regler bör gälla för gasol. vilken används för annat ändamål än motordrift och stadsgasframställning. Den slutliga skatten för gasol bör därför inte överstiga /ton. Kol är en importerad och miljökrävande energikälla. Vi har tidigare beskrivit vår syn på den framtida kolanvändningen i motion 1983/84:2810, där vi konstaterar att något behov av en ökande kolanvändning för energiändamål inte föreligger från energisynpunkt. Skatten på kol bör därför vara energineutral med olja och sättas till /ton från . Detta innebär en förstärkning av statsinkomsterna på närmare 200 kr., vilket med nuvarande skattesats på etanol motsvarar en skattefrihet för 250000 m1 etanol producerad på inhemska råvaror. Nedsättning av viss energiskatt Bestämmelsen om nedsättning av den allmänna energiskatten för el förbrukad i avkopplingsbara elpannor kan innebär att el utnyttjas för värmeändamål på ett sådant sätt att inhemska bränslen riskerar att konkurreras ut. Föredragande statsråd har vid flera tillfallen understrukit att el för uppvärmning inte får rycka undan grunden för användning av inhemska fasta bränslen. Vi delar denna uppfattning. Återbetalning av skatt på elektrisk kraft som utnyttjats i avkopplingsbara elpannor bör därför endast ske i de fall då inhemska fasta bränslen inte är realistiska alternativ. En bestämmelse med sådan innebörd bör införas i lagen om nedsättning av allmän energiskatt. Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att skatten på kol för energiändamål skall uppgå till /ton fr. o. m. den , 2. att beslutar att skatten på naturgas skall uppgå till /l 000 m\ 3. att , med ändring i lagen om allmän energiskatt (1974:992), beslutar att någon nedsättning i skatten på elektrisk kraft förbrukad i s.k. avkopplingsbara elpannor ej skall ske om inhemska fasta bränslen kan utnyttjas. ROLFRÄMGÅRD (c)
mot · G802194 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:194 m. fl. Ändringar i energibeskattningen (prop. 1984/85:64) De ändringar i energibeskattningen sorn föreslås i propositionen godtas av kommunisterna med ett undantag. I proposition 1983/84:28 föreslogs och bifölls en skattesats på naturgas med tre fjärdedelar av skatten på olja. Vpk gick emot detta förslag och ville i stället ha en beskattning av naturgasen som motsvarade endast en fjärdedel av oljeskatten. Skälen till detta var de överlägsna egenskaper när det gäller renhet och därmed mindre påverkan på miljön som naturgasen besitter i jämförelse med andra energislag, särskilt olja och kol. Vad som därefter kommit fram om dessa naturgasens unika företräden har helt bevisat riktigheten i vpk:s ståndpunktstagande. Det måste anses helt orimligt att bränslen med så stora nackdelar från miljösynpunkt som olja och kol inte skall skilja sig mera från naturgas i skattehänseende än vad som föreslagits. I all synnerhet gäller detta kolet, som med nuvarande lagstiftning kommer att beskattas lindrigare, hälften av skatten på olja, än vad som gäller för naturgasen med dess tre fjärdedelars skattesats. I konsekvens härmed bör den nu föreslagna beskattningen av gasol avsedd för andra ändamål än motordrift endast bli en fjärdedel av oljeskatten. Det är riktigt att naturgas och gasol bör beskattas lika, men deras relation till olja och kol bör vara en annan än vad regeringen här föreslår. Vpk anser att en ny princip för beskattning av eldningsolja bör övervägas. I det fortsatta arbetet med energibeskattningen bör en höjning av skatten för högsvavlig olja ske för att därmed gynna lågsvavlig. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att energiskatten för naturgas och gasol sätts till en fjärdedel av skatten på olja. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802195 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:195 m. fl. Ändringar i energibeskattningen (prop. 1984/85:64) 1 propositionen fullföljer regeringen den linje som senast presenterades i samband med proposition 1983/84:28. Det innebär att det egentligen inte finns någon bärande princip för hur beskattningen av energi skall utformas. Kolskatten skall, i etapper, höjas till att motsvara ca hälften av skatten på olja: naturgasskatten föreslås bli ca tre fjärdedelar av skatten på olja. Skatten på gasol skall successivt höjas till samma nivå, medan den mervärdeskatt som tidigare togs ut för inhemska bränslen (ved. torv) nu helt har avskaffats. I stället låter regeringen kortsiktiga hänsyn och speciella intressegrupper styra utvecklingen. De konkreta förslagen till nya skattesatser framstår följdriktigt som nyckfulla approximationer och vittnar om en övertro på statsmaktens förmåga att rätt kunna styra enskilda investeringsbeslut. Som vi har framhållit i motion 1983/84:47 förordar vi en övergång till mervärdeskatt på energiområdet kombinerad med en särskild energineutral punktskatt på en förhållandevis låg nivå. Eftersom parlamentariska förutsättningar för en sådan övergång saknas, vill vi beträffande de nu föreslagna skattejusteringarna framhålla att energiskattesatserna i princip bör vara energineutrala. Eventuellt erforderliga subventioner och direkta statsstöd på energiområdet bör redovisas öppet och i normalfallet inte få formen av skatterabatter. Detta ställningstagande står också i överensstämmelse med de ståndpunkter som redovisades av moderata samlingspartiet vid behandlingen av proposition 1983/84:28. Sålunda uttalades bl.a. att de statliga styrmedlen på energiområdet är för omfattande och detaljerade samt att energipolitiken kan understödja arbetet på att skapa balans i samhällsekonomin endast om marknadsmässiga hänsyn tillåts spela den avgörande rollen vid omvandlingen av energisystemet". Endast på sådana grunder kan rationella investeringsbeslut fattas av industrier, kommuner och enskilda energikonsumenter. Den anmärkningsvärt låga skattesatsen för kol bör justeras. En energineutral beskattning skulle f. n. innebära en skattesats om ca . Att på en gång genomföra en så kraftig höjning skulle sannolikt få oönskade effekter. Vi förordar liksom tidigare en etappvis höjning till nämnda nivå. Förslaget i propositionen om en höjning till ca . per ton fr. o. m. den tillstyrks därför. Resterande höjningar upp till den nivå energineutraliteten stipulerar bör genomföras i etapper fram till den . En konsekvens av bristen på energineutralitet är den märkliga beskatt ningen av brunkol. Denna typ av kol innehåller betydligt mindre energi per viktenhet än vanlig stenkol. Beskattningen drabbar sålunda brunkolen betydligt hårdare. Regeringen bör lägga fram förslag till särskilda skattesatser för brunkolsbränsle. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om principerna för den framtida energibeskattningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beskattningen av brunkolsbränslen. () () () () () () () () () BO () ()
mot · G802196 · 1984-11-15 00:00:00 — Motion 1984/85:196 m. fl. Vidgad medelsram för allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse (prop. 1984/85:65) I proposition 1984/85:65 föreslår regeringen att ges en vidgad medelsram med 500 milj. kr. för åren 19851987. Som skäl anges bl. a. att fonden önskar ställa riskkapital till förfogande för icke börsnoterade företag och kooperativa företag. Fonden har bara satsat 141 milj. kr. av totalt 6000 milj. kr. på icke börsnoterade företag och inget alls på kooperativa företag. Orsaken till de mycket blygsamma satsningarna i dessa företag är enligt uppgifter vi inhämtat att det f. n. inte råder någon som helst brist på riskkapital för dessa företag. Detta beror bl. a. på de många venture-kapitalbolagen med en total utlåningskapacitet på ca 1500 milj. kr. och på den relativt nyinrättade OTC-marknaden. Situationen på riskkapitalmarknaden är över huvud taget helt annorlunda än när fick vidgad medelsram. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att det f. n. inte finns något behov av ytterligare tillskott till . I vart fall gäller detta så länge de kollektiva löntagarfonderna ej avvecklats. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1984/85:65. () _ () () P. O. () () () ()