mot · G7022524 · 1984-01-25 00:00:00 — Motivet för skatten är att eftersom räntebidragen minskas skall en motsvarande fördyring drabba fastigheter utan räntebidrag. Vi anser inte detta motiv hållbart. Det är enligt vår uppfattning inte rimligt att ålägga ett stort antal människor en ny skatt därför att vi av statsfinansiella skäl tvingas dra ned på utgående subventioner. Det är människor som i de flesta fall själva har fått betala hela kostnaden för sitt boende. Konsekvenserna av en statlig fastighetsskatt kommer att bli förödande för hushåll med en redan hårt ansträngd ekonomi. Detta gäller framför allt barnfamiljer och äldre pensionärshushåll. Mot denna bakgrund anser vi att bör ge regeringen till känna att en proposition om fastighetsskatt inte bör framläggas. slår vakt om människornas grundtrygghet. Det innebär att vårdorganisation och socialförsäkringssystem ekonomiskt skall formas så att varje individ har möjlighet att planera sin ekonomi så att man har råd att bli sjuk och att vården skall kunna vidmakthållas på en hög nivå. Att klara den målsättningen snarare förutsätter än utesluter ökad självrisk i sjukförsäkringen och ökade avgifter i öppenvården. En sådan politik gör det nämligen möjligt att förstärka skyddet för dem som är ofta och länge sjuka och för dem som har låg sjukförsäkring såsom de hemarbetande. En ökad självrisk i sjukförsäkringen genom utöver anmälningsdagen bör införas. Maximalt bör /år räknas. Fridagar bör räknas in i karenstiden i enlighet med centermotion 1983/84:1191. Regeringen bör presentera förslag med denna innebörd så att de kan tillämpas från . Därvid bör också beaktas möjligheten att åstadkomma besparing genom att begränsa de högsta ersättningsnivåerna. Totalt beräknar vi en besparing om genom dessa åtgärder. De pensionsregler som gäller under innevarande år är ett resultat av att socialdemokratin dels rivit upp de regler som fastställdes på mittenregeringens initiativ, dels frångått de besked man gav i valrörelsen. S-politiken innebär att särskilt pensionärer med låg eller ingen ATP drabbas hårt. För pensionärer med pensionstillskott hade centerpolitiken (enligt motion 1983/84:100) inneburit . mer i pension . De sämst ställda pensionärerna förlorar således på s-politiken. Enligt vår mening bör fatta beslut om återgång till basbeloppsindex i enlighet med riksdagsbeslutet . Ett sådant index ger bättre förutsättningar att nå en omfördelning inom pensionärsgruppen till förmån för de sämst ställda genom uppräknade pensionstillskott. Enligt vår mening kan detta tillgodoses med en besparing för statsbudgeten om 600 milj. kr. Regeringen bör presentera beslut härom till höstriksdagen, då de ekonomiska förutsättningarna bättre kan överblickas. I en särskild centermotion (1983/84:1192) föreslås att redan nu fatta beslut att samtliga pensionärer med låg eller ingen ATP skall ha rätt till pensionstillskott. Högkostnadsskyddet för sjukvårds- och läkemedelskostnader bör förstärkas. Detta kan ske som avgifterna i öppenvården höjs. Enligt vår mening bör regeringen presentera förslag med denna innebörd innebärande en minskad belastning på den offentliga sektorn med 200 milj. kr. Regeringen aviserar att en proposition om arbetslöshetsersättningen skall presenteras . Enligt vår mening motiverar de ökade påfrestningarna, som den höga arbetslösheten medför, en översyn av ersättning och finansiering av A-kassor. Det är t. ex. rimligt att de som har arbete i ökad utsträckning bidrar till tryggheten för dem som är arbetslösa. bör hos regeringen begära att den aviserade propositionen innehåller förslag med denna innebörd motsvarande en besparing på statsbudgeten med ca 500 milj. kr. I proposition 1982/83:50 föreslogs bl. a. ett kraftigt utökat program för prospektering, där 300 milj. kr. anvisades till ett femårigt program. Enligt vår mening har inte redovisats några hållbara motiv för en så stor satsning och vi har i annat sammanhang begärt att den totala ramen för programmet skulle minskas med 50 milj. kr. i samband med att förslag till statsbudget /85 lades fram. Någon neddragning av programmet föreslås inte i budgetpropositionen. Enligt vår mening bör det vara möjligt, bl. a. med hänvisning till att någon prospektering av uran inte bör komma i fråga, att nu minska ramen för programmet med 100 milj. kr. I skilda motioner från har påyrkats direkta minskningar av den statliga byråkratin. Våra motioner om minskade regler på bostadsområdet när det gäller byggnadsverksamheten och när det gäller minskad myndighetskontroll innebär långsiktigt betydande besparingar och effektiviseringar av den statliga verksamheten. Motioner som direkt har betydelse för nästkommande budgetår när det gäller minskningar i byråkratin är exempelvis avveckling av transportrådet, minskning av personalen vid skogsvårdsstyrelserna, nej till tillväxt av statens pris- och kartellnämnd och lägre anslag till UD. Vi vill härtill framhålla att betydande besparingsmöjligheter står att finna inom och utredningsväsendet, vilket bl. a. uppkomna reservationer på dessa konton visar. Ytterligare åtgärder föreslår vi i en särskild avbyråkratiseringsmotion. Enligt vår mening bör med dessa åtgärder sammantagna en besparing kunna ske med ca 200 milj. kr. räknat på helår. Försäljning av statliga företag I en marknadsekonomi som har staten en viktig roll inom näringsoch industripolitiken bl. a. genom att ge de allmänna förutsättningarna för industriell verksamhet. Staten kan själv genom eget ägande i skilda former driva industriell verksamhet för att tillgodose övergripande målsättningar. Det kan vidare finnas skäl att staten i vissa lägen medverkar vid rekonstruktioner av krisdrabbade företag även genom att ta ägaransvar. Statligt ägande får emellertid inte bli ett självändamål. Lika väl som det bör vara naturligt att förvärva företag måste staten sälja ut företag som rekonstruerats och fått nödvändig stabilitet och lönsamhet. Många av företagen i statsföretagsgruppen är vinstgivande och representerar en möjlighet för koncernen att själv generera betydande kapital genom börsintroduktion och försäljning. Utvecklingen på börsen visar att det där finns behov av nya objekt för placering av riskvilligt kapital. Situationen erbjuder utmärkta möjligheter att sälja ut hela eller delar av vissa statliga företag. Exempel på sådana företag skulle kunna vara , , , och m. fl. Vi bedömer att sådan utförsäljning under /85 kan ge en budgetförstärkning på ca . I budgetpropositionen föreslås att 500 milj. kr. anvisas för lokaliseringslån för /85. Lokaliseringslån kan lämnas till industri- och Någon direkt statlig subvention i samband med långivningen förekommer inte längre. Enligt vår mening finns starka skäl som talar för att denna verksamhet bör hanteras av den gängse kreditmarknaden mot en statlig garanti. Det innebär att företagen kan utnyttja de kreditinrättningar man normalt har kontakt med. Det här föreslagna förfarandet är f. ö. jämförbart med de regler som gäller för jordbrukets kapitalförsörjning. Enligt vår mening bör därför 500 milj. kr. ställas till förfogande på den ordinarie kreditmarknaden. Regeringen bör, senast i samband med årets kompletteringsproposition, lämna förslag med denna innebörd. Ej här kommenterade poster i budgettabellen Övriga förslag med budgeteffekter har utvecklats i separata centermotioner. Med hänvisning till det anförda hemställs* 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen, 3. att beslutar upphäva följande lagstiftning om de kollektiva löntagarfonderna: lag om vinstdelningsskatt, lag om ändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69), lag med reglemente för allmänna pensionsfonden, och beslutar anta det reglemente som gällde före löntagarfondsbeslutet, lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), lag om ändring i lagen (1979:648) om procentsatser för uttag av avgift till försäkringen för tilläggspension, 4. att begär att regeringen framlägger förslag om en minskad finansiell överföring till kommunerna i enlighet med vad som anförs i motionen. *Se även motionerna 1983/84:2525-2528. () () () () () () . ÅSLING (c) ()