mot · G7021062 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Få enskilda reformer av administrativ och teknisk karaktär har diskuterats så ofta och som fastighetsdata- och beteckningsreformerna. har behandlat dessa frågor vid ett stort antal tillfällen med anledning av regeringsförslag och motioner. Bara under de senaste två riksmötena har behandlats motioner från moderata samlingspartiet, och och tidigare även från socialdemokratin. I samtliga fall har förordats att beteckningsreformen skulle ses över och omprövas. Motioner har avslagits med olika hänvisningar till pågående eller kommande utredningar m. m. debatterades beteckningsreformen livligt i anslutning till behandling av civilutskottets betänkande 1982/83:19. Betänkandet föranleddes av två motioner med anledning av budgetpropositionen 1982/83:100. Vi förväntade oss, oaktat att motionerna avslogs, att i årets budgetproposition kunna se spår av den debatten, i vilken de sakliga invändningar som framfördes emot reformen fick stå helt oemotsagda. a. redovisades erfarenheter från reformens genomförande på fältet som sannolikt var nyheter för ledamöter. Vi, som följt frågans utveckling och engagerat oss för att få en bättre ordning till stånd, har ibland beskyllts för envishet och för att hålla frågan vid liv genom årliga motioner vilka i sak inte innehåller något nytt som i grunden kan ändra tidigare ställningstagande. Vi tycker däremot att allt vi framfört är av sådan karaktär att det för länge sedan skulle ha förorsakat en omprövning av reformen. Trots att alla partier stod bakom remissyttrande och förslag, och trots att förbundet påvisat att det skulle bli mycket stora besparingar för både staten och kommunerna, var inte departementschefen beredd att föreslå några ändrade regler för beteckningsreformen. I årets budgetproposition finns inga förslag om förändrad inriktning. Vi beklagar därför att vi åter måste motionera i frågan. Vi vill först erinra om att när 1968 beslutade att fastighetsregistreringen skulle reformeras skedde det huvudsakligen med målsättningarna 1. att ett enhetligt fastighetsregister skulle införas, 2. att enhetliga fastighetsbeteckningar skulle användas, 3. att kommun i stället för socken skulle utgöra registerområde, samt 4. att ADB skulle användas för att föra registret. Erfarenheter och uppgifter som kommit fram under reformgenomförandet visar att de grunder på vilka det ursprungliga beslutet fattades var otillfredsställande. Såsom påvisats är de ursprungliga motiven för beteckningsreformen inte längre giltiga. Hela beteckningsreformen framstår nu såsom onödig. Några egentliga kostnadskalkyler, där man redovisat samtliga kostnader för samtliga inblandade parter, för reformens genomförande har ännu inte presenterats . Såväl vid det ursprungliga beslutet som vid beslutet om ändrade riktlinjer för reformarbetet var dock medveten om att den skulle medföra vissa kostnader. Nuvarande erfarenheter visar enligt vår mening klart att kostnaderna för landet är betydande och vida överstiger de uppskattningar som gjorts, t. ex. 1976 av fastighetsdatakommittén. I motionerna 1980/81:627 och 1980/81:628 gjordes den bedömningen att de totala kostnaderna inom landet för beteckningsreformen kommer att snarare överstiga än underskrida 100 milj. kr. framstår även detta som en grov underskattning. En dominerande andel av genomförandearbetet och kostnaderna drabbar kommunerna om man beaktar följdverkningarna hos t. ex. byggnadsnämnder, fastighetskontor, gatukontor, stadsingenjörskontor, hälsovårdskontor m. fl. Vi finner det därför naturligt att motsätter sig att beteckningsreformen drivs vidare enligt gällande regler. bedömning att beteckningsreformen är lönsam genom sitt bidrag till fastighetsregistrets funktion är, enligt vår mening, inte styrkt och motsägs kraftfullt av de kostnader som uppstått hos de kommuner där den genomförts. De underlag som föreligger är tillräckliga för att ta ställning mot ett fortsatt reformgenomförande enligt nuvarande riktlinjer. Vi menar att själva beteckningsreformen skall slopas. Av själva slopandet följer att socken/stad behålls som registerområde vid övergången från jordregister/stadsregister till nytt fastighetsregister. Att vissa åtgärder ändå skall vidtas eller kunna vidtas innebär inte att en annan beteckningsreform föreslås. Arbetet med datorisering skall däremot fortgå. Utöver kostnaderna kvarstår de principiella och praktiska invändningarna och kritiken mot beteckningsreformen fortfarande i betydande utsträckning. Många tusen fastigheter kommer att få sina namn ändrade, vilket förorsakar fastighetsägare, brukare, hyresgäster, inteckningshavare, kommunala och statliga myndigheter, banker och andra inrättningar såväl besvär som merarbete. De nya beteckningarna blir ofta långa, klumpiga och ologiska och kommer att få svårt att slå igenom i bygderna. De bryter också en gammal kulturtradition. Kontakter som vi haft med människor inom de områden där reformarbetet pågår indikerar att motståndet och kritiken snarare ökar än minskar efter hand. Dessa invändningar är i sig själva tillräckliga skäl för att ompröva beteckningsreformen. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer om att beteckningsreformens genomförande enligt nuvarande riktlinjer avbryts, 2. att hos regeringen hemställer om att en skyndsam översyn görs av riktlinjerna för hur datoriseringen skall genomföras för att uppnå besparingar och förenklingar. () () () () () IÖRN (vpk) () () () BO () () PER STENMARCK (m)