mot · G7021944 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Åtgärder mot arbetslösheten i Högre bidrag till kommunala investeringsarbeten i kommuner med hög arbetslöshet har läget på arbetsmarknaden i länet förvärrats år . var till exempel något under 2 600 blekingar utan arbete. 1983 något fler än 4 000. har antalet personer i beredskapsarbete ungefär femdubblats. Om man relaterar antalet lediga platser till antalet arbetslösa har genomgående legat bland de 3-4 hårdast drabbade länen i riket. har konjunkturuppgången medfört behov av nyrekrytering av personal till industrin, företrädesvis i . (Vilket dock måste relateras till de stora friställningar som skett tidigare .) Trots den förbättrade konjunkturen och trots att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder var ca 350 fler än 1982 var ändå 350 fler blekingar arbetslösa än samma månad året innan. var av arbetskraften i länet utan arbete mot genomsnittligt i riket. Beredskapsarbeten - behov på kort sikt räknar med att för en medelstilldelning om 145 milj. kr. få ut en sysselsättningsvolym på ca 355 000 dagsverken. Som mest sysselsätts närmare 2 300 arbetslösa /person. Fördelningen är 1 200 personer, till stor del ungdomar, inom stat/kommun/landsting, 800 ungdomar inom det enskilda näringslivet, 300 personer inom bygg- och anläggningssektorn. Situationen för byggarbetskåren är mycket svår. Den omfattar ca 1 500 personer i länet. Arbetslösheten uppgår till (300 personer) trots ett stort antal i beredskapsarbete och att ca 120 personer sysselsätts genom tidigareläggning av statliga och statskommunala arbeten. Under /85 räknar vi med en fortsatt förbättring av industrisysselsättningen. Trots detta kommer arbetslösheten att vara hög. Byggsysselsättningen /85 kommer att bli låg, och en arbetslöshet på av kåren är att befara. Det är följaktligen angeläget att länsarbetsnämnden ges ekonomiska möjligheter till arbetsmarknadspolitiska insatser på en hög nivå. på situationen inom byggsektorn är det speciellt väsentligt att hålla andelen investeringsarbeten uppe. En höjning av bidragssatsen över nu gällande för de kommunala investeringsarbetena skulle göra det lättare att uppnå en tillräcklig volym. Arbetslösheten och folkminskningen medför stora påfrestningar för kommuner och landsting. Skattekraften i länet är låg, och har landets högsta skatt. , som har den högsta arbetslösheten, har tvingats höja skatten med för att skapa resurser till sysselsättningspolitiska åtgärder. har i långtidsbudgeten planerat höjning av skatten och genomför hårda sparplaner. Mot denna bakgrund ser vi det angeläget att kommunerna i tillfälligt erhåller högre bidrag till kommunala investeringsarbeten, från . Av samma skäl har tidigareläggning av statliga och statskommunala arbeten hög angelägenhetsgrad för att på kort sikt öka sysselsättningen inom byggnadsarbetarkåren. Ökade resurser till kvalificerad arbetsmarknadsutbildning för byggnadsarbetare ser vi också som betydelsefullt. Bättre utbildning ger ökad rörlighet, både inom landet, och till de specialuppdrag som svensk byggnadsindustri i ökad grad erhåller utomlands. Slutligen vill jag erinra om att på förslag av arbetsmarknadsutskottet, AU 1982/83:23, uttalat att kommunerna och länet skall behandlas generöst när fråga uppkommer om regionalpolitisk! stöd till välgrundade projekt. Detta tyder på att ansåg läget i så allvarligt att extra stödåtgärder var angelägna. Under hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om höjd bidragsprocent till kommunala investeringsarbeten inom , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av extra resurser för kvalificerad arbetsmarknadsutbildning åt byggnadsarbetare i . () ()