mot · G802158 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:158 m. fl. Familjeplanering och abortvård (prop. 1984/85:48) Under höstriksdagen 1979 beslöts om en utvärdering av abortlag. abortkommitté fick i uppdrag att göra denna utvärdering samt att föreslå åtgärder som syftar till att minska abortfrekvensen i landet. I socialutskottets betänkande 1979/80:10framhålls bl. a. följande: Dådet gäller den praktiska utformningen och omfattningen av abortrådgivning bör ingående undersökas om den information som ges beträffande samhällets stödåtgärder är tillfredsställande utformad. Utskottet anser att en undersökning i detta hänseende bör bli en av de viktigaste uppgifterna vid utvärderingen. Vad gäller själva rådgivningen har också anslutit sig till de tankegångar som kommer fram i samma betänkande. skall göras torde ett eventuellt behov av rådgivning kunna tillgodoses inom ramen för den kontakt med kurator som ett sådant förfarande kommer Utskottet vill därför framhålla att det framstår som nödvändigt - och detta gäller självfallet i särskilt hög grad fall där kuratorsutredning inte är aktuell - att kvinnan muntligt underrättas såväl om att rådgivning finns tillgänglig och hur denna är utformad som om de alternativa möjligheter hon kan erbjudas i fråga om samtal med personer som har kännedom om förhållandena på olika områden av betydelse för kvinnan i en abortsituation. har alltså sett det som synnerligen angeläget att en abortsökande kvinna får tillgång till såväl information som rådgivning. Också vi vill starkt betona vikten av att kvinnan får ökad insikt om vad abortingreppet innebär och de konsekvenser det kan få i psykiskt hänseende, så att hon kan väga in dessa i sitt ställningstagande. Likaså är det av vikt att kvinnan efter ett abortingrepp får möjlighet till hjälp med det sorgearbete som ofta följer med en abort. Erfarenheten säger att i annat fall komplikationer kan tillstöta i samband med nästa graviditet. De undersökningar som gjorts genom abortkommitténs försorg visar att av alla kvinnor i en abortsituation har kontakt med kurator. Vid vissa kliniker hänvisas kvinnorna rutinmässigt till kurator. Undersökningarna har också gett vid handen att det vid många kliniker sker en individuell bedömning av om kuratorskontakten kan underlåtas även vid fall av abort efter utgången av 12:e graviditetsveckan, där kuratorsutredning eljest är förutsatt. Efter en sådan bedömning får mindre än hälften av kvinnorna kontakt med kurator. Situationen på abortrådgivningens område är alltså djupt otillfredsställande. Frågan är om de åtgärder som föreslås i proposition 1984/85:48 är tillräckliga för att rätta till förhållandena. Önskvärt vore att rådgivningen kunde omfatta alla abortsökande. Ett obligatorium skulle dock kunna medföra risk för ett psykologiskt motstånd, som mer skulle skada än gagna. En rutinmässig hänvisning till kurator däremot, som vissa kliniker tillämpar, tror vi skulle vara en framkomlig väg att förmå människor i en svår situation att verkligen söka den hjälp som erbjuds. Skulle kurator finna att den abortsökande brottas med problem av sådan art att hon inte själv kan ge den hjälp som behövs, bör hon ha möjlighet att hänvisa till annan lämplig person. Inte minst kan detta gälla frågor av etisk natur, frågor som bl. a. de handikappades organisationer framhållit som viktiga. I detta sammanhang kan erinras om den resurs som finns inom sjukvården bland dem som har ansvar för den andliga vården. Vi ser det också som viktigt att sådan personal som finner abort oförenlig med sin etiska eller religiösa uppfattning, ges tillräckliga garantier för att slippa delta i abortarbetet. Vi delar uppfattningen att numera gett anvisningar, som i detta avseende verkar betryggande. Däremot har det varit förenat med vissa svårigheter för elever i barnmorskeutbildning att vinna respekt för sin etiska övertygelse. För några få sådana elever har det varit oförenligt med deras etiska uppfattning att i en realistisk situation prova in s. k. spiraler som preventivmedel. Därigenom hindras det redan befruktade ägget att sätta sig fast i livmodern, ett förfarande som bl. a. av den katolska kyrkan jämställs med abort. Två elever har på detta sätt hindrats från att få sin barnmorskekompetens stadfäst. Den respekt för den enskildes etiska uppfattning som vi tillerkänner personalen vid sjukhusen borde vi också kunna visa elever under utbildning. Med hänvisning till det i motionen framställda hemställs 1. att av regeringen begär sådana åtgärder att den abortsökande rutinmässigt hänvisas till kurator för information och eventuell rådgivning, som också bör ge utrymme för etiska synpunkter. 2. att av regeringen begär sådana åtgärder att barnmorskeelever under sin utbildning ej tvingas handla i strid med sitt samvete. () ()