ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702893 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Ökade åtgärder mot narkotikabrottsligheten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:891 yrkar vi 1.att beslutar om att 1§ narkotikastrafflagen skall ha följande lydelse: Den som olovligen överlåter narkotika, framställer narkotika som är avsedd för missbruk, förvärvar narkotika, anskaffar, bearbetar, förpackar, transporterar, förvarar eller tar annan sådan befattning med narkotika, bjuder ut narkotika till försäljning, förvarar eller befordrar vederlag för narkotika, förmedlar kontakter mellan säljare och köpare eller företar någon annan sådan åtgärd, om förfarandet är ägnat att främja överlåtelse av narkotika eller innehar narkotika döms, om gärningen sker uppsåtligen, för narkotikabrott till böter eller fängelse i högst . 2. att hos regeringen begär förslag om ändring i narkotikastrafflagen så att användandet av illegal narkotika blir straffbart, 3. att hos regeringen begär förslag om inrättande av narkotikarotlar i större polisdistrikt, 4. att beslutar anvisa medel för ytterligare 20 tjänster till narkotikapolisen, 5. att hos regeringen hemställer om en kartläggning av sambandet mellan häleri och narkotikabrott, 6. att hos regeringen begär förslag om legala möjligheter till s. k. samhällstjänst enligt vad i motionen anförts, 7. att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att kunna ge ett bättre skydd för vittnen i narkotikarättegångar, 8. att hos regeringen begär en ändring av som innebär att rätten på eget initiativ skall kunna förordna om att huvudförhandling skall hållas inför lyckta dörrar. () () () () HANS () i
mot · G702894 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Ändrade regler för godtrosförvärv av stöldgods Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:891 yrkar vi att hos regeringen begär förslag om stärkta rättigheter för den bestulne i samband med häleri. () () () () HANS () i
mot · G702895 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Ett internationellt år mot narkotika Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:891 yrkar vi att hemställer hos regeringen att denna i framlägger förslag om ett internationellt år mot narkotikan. () () () () HANS () i minab/gotab 1984 77622
mot · G702896 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Slopande av differentierade vårdavgifter för utförsäkrade pensionärer Riksdagsbeslutet som gav sjukvårdshuvudmännen möjlighet att ta ut differentierade avgifter för sjukhusvård från utförsäkrade patienter har kritiserats mycket hårt av hela handikapprörelsen och pensionärsorganisationerna. Beslutet tillkom utan stöd från vpk. Som en direkt följd av kritiken mot detta beslut tillsattes en arbetsgrupp med uppgift att följa upp tillämpningen av differentierade vårdavgifter vid sjukhusvård. En delrapport från detta arbete presenterades . Rapporten visar att tillämpningsreglerna och därmed de ekonomiska konsekvenserna för de enskilda patienterna varierar kraftigt mellan sjukvårdshuvudmännen. Den visar också att även den fasta avgiften på . per dag för sjukhusvård är ett för högt belopp för av samtliga utförsäkrade. Förtidspensionärernas ekonomiska situation var sådan att av dem som var behövde en lägre avgift än . Systemet med differentierade vårdavgifter är ett avsteg från principen om allas rätt till lika sjukvård utan hänsyn till ålder, social ställning, inkomst och bostadsort. Den principen är lagfäst. I ovan nämnda rapport redovisas inga fakta som kan försvara ett bibehållande av de differentierade vårdavgifterna. Däremot bekräftas att ett avgörande skäl att införa detta orättvisa avgiftssystem och möjligen behålla det är att stärka landstingens ekonomi. Sjukförsäkringen framhålls ofta som en av grundstenarna i vårt sociala trygghetssystem. Det framstår därför närmast som ett utslag av galghumor eller språkförvirring när man på grund av sjukdom kan bli utförsäkrad från sjukförsäkringen. Med hänvisning till vad som anförts föreslås* att hemställer om förslag till ändring av sjukvårdslagen som innebär ett upphävande av reglerna om differentierade sjukvårdsavgifter för pensionärer vid sjukhusvård. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) *Se även motion 1983/84:897.
mot · G702897 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Översyn av avgifterna för sjukhusvård Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:896 föreslås att hemställer om en översyn av vårdavgifterna för dem som behöver ytterligare lättnader än nu fastställda fasta avgifter för sjukhusvård. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702899 · 1984-01-19 00:00:00 — Hans Nyhage Skatten på flygbensin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:898 hemställs att beslutar att bensin till flygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privat bruk skall vara skattefri. HANS NYHAGE (m)
mot · G702901 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Anslaget till länsstyrelserna m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:900 föreslås att till Länsstyrelserna m. m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av . () () minab/gotab 1984 77607
mot · G702903 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att främja fjällturism Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:902 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om främjande av fjällturismen. () ()
mot · G702904 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Ökad hänsyn till miljövården i gruv- och minerallagstiftningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:902 hemställs 1.att hos regeringen begär att förslag föreläggs om införande av regler om hänsyn till naturvårdens krav i gruv- och minerallagstiftningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att någon ytterligare vattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå som tidigare uttalat sig för inte skall ske. () ()
mot · G702905 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:902 hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande fysiska riksplaneringens riktlinjer. () ()
mot · G702907 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:906 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till en särskild naturresurslag i enlighet med vad i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) minab/gotab 1984 77608
mot · G702909 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Slopande av bolagsskatten, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:908 hemställer vi 1. att hos regeringen begär förslag om en successiv eliminering av bolagsskatten, 2. att avslår förslaget i proposition 1983/84:100 att slopa det s. k. FoU-avdraget. () () () ()
mot · G702910 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Slopande av graderad rösträtt på nya börsaktier Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:908 hemställer vi att hos regeringen begär förslag om slopande av den graderade rösträtten på nya börsaktier i enlighet med vad som sägs i motionen. () () () ()
mot · G702912 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:911 hemställs 1. att godkänner de riktlinjer för energiskattepolitiken som förordas i motionen, 2. att beslutar att skatten på kol för energiändamål från skall uppgå till /ton, 3. att hos regeringen begär förslag till förändringar i lagen om allmän energiskatt innebärande att restitution av kolskatten vid produktion av el med kol ej skall medges, 4. att beslutar att skatten på naturgas sätts till / 1 000 m\ 5. att hos regeringen begär förslag om en skatterabatt på blyfri bensin, 6. att hos regeringen hemställer om förslag att motoralkoholer producerade på inhemsk råvara skall vara skattefria. () () () () () . () () () i () () () () ()
mot · G702913 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:911 hemställs att beslutar att inköpen av olja för beredskapslagring under /85 minskas med . () () () () () . () () () i () ()
mot · G702915 · 1984-01-18 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:914 hemställs att bemyndigar regeringen att omprioritera inom ramen för verksamhet, så att mot avskaffandet av hemkonsulentverksamheten svarande besparingar åstadkomes genom förändringar inom den centrala verksamhetens totalram.
mot · G702917 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:916 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet, 2. att under anslaget C1 Arbetarskyddsstyrelsen för /85 anvisar ett förslagsanslag av . () () () () () ()
mot · G702919 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Ändrade regler om föräldraförsäkring Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:918 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till ändring av föräldraförsäkringens regler i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702920 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:918 föreslås att ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för att bekämpa kvinnomisshandeln. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702921 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:918 föreslås att uttalar att skolan tar aktiv ställning för kvinnors jämställdhet med männen samt hos regeringen hemställer om tillsättande av en utredning som följer och granskar jämställdhetsarbetet i skolan i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702922 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:918 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till utvidgning av ROT-programmet i enlighet med vad som anförs i motionen samt att i övrigt ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om de boendes aktiva medverkan i planering och förvaltning av sina bostadsområden. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702924 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:923 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till grundlagsskyddad egendomsrätt i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () ()
mot · G702925 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Upphävande av hyreshusavgiften, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:923 hemställs 1. att beslutar upphäva hyreshusavgiften per , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en ny fastighetsskatt ej skall införas. () () () () PER () () () () () ()
mot · G702926 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Ändring i bostadsrättslagen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:923 hemställs 1. att hos regeringen anhåller om ett förslag till system för ägarlägenheter i flerbostadshus på sätt anges i motionen, 2. att beslutar ändra bostadsrättslagen (1971:479) i enlighet med vad i motionen anförts vad avser minsta antal medlemmar i bostadsrättsförening, och förbudet mot s. k. dubbelupplåtelse för allmännyttigt bostadsföretag, lupplåtelse för allmännyttigt bostadsföretag, 3. att hos regeringen anhåller att bostadsrättsinnehavares möjlighet att inteckna bostadsrätten utreds, 4. att hos regeringen anhåller om förslag till att överföra hyresrättsliga frågor till allmän domstol på sätt anges i motionen. () () () PER () () i () () () () ()
mot · G702927 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Ändrade bestämmelser om strandskydd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:923 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av 15 § naturvårdslagen (1964:822) med innebörd att strandskyddet utformas så att länsstyrelserna ges rätt att förordna härom när så erfordras. () () () () () () ()
mot · G702929 · 1984-01-23 00:00:00 — och i kommunala församlingar Enligt 2 kap. 24 § kommunallagen och 24 § lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter får ledamot i fullmäktige framställa interpellation eller fråga i ämne som tillhör fullmäktiges handläggning. Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning om interpellationens framställande skall medges. Det sistnämnda stadgandet kan förstås så att fullmäktige oavsett huruvida interpellationen eller frågan anses röra ämnen som tillhör fullmäktiges handläggning eller ej, genom majoritetsbeslut äger utan att ange skäl bestämma att den inte får framställas. En sådan tolkning har också vunnit stöd i rättspraxis. Med den nuvarande bestämmelsen kan det därför inträffa och har dessvärre inträffat att en majoritet av fullmäktige vägrat någon rätten att interpellera eller fråga och på så sätt få insyn i och öppet diskutera en fråga inom fullmäktiges kompetensområde. Systemet kan helt enkelt medföra maktmissbruk. Enligt vår uppfattning borde fullmäktige endast ha rätt att vägra interpellation eller fråga om ämnet inte faller inom deras kompetensområde eller om det krävs så omfattande och kostsam utredning för att besvara att denna står i uppenbart orimlig proportion till det värde besvarandet av interpellationen kan väntas ge. I en öppen demokrati bör det vara en självklarhet att valda politiker skall ha möjlighet att föra en offentlig debatt i alla frågor de satts att bevaka. Vi anser därför att bestämmelserna om interpellation och fråga bör kompletteras i syfte att garantera fullmäktiges ledamöter interpellationsoch frågerätt i enlighet med vad vi anfört. Med stöd av det anförda yrkar vi att hos regeringen anhåller om lagförslag rörande interpellationsinstitutet i kommunala församlingar av ovan angiven innebörd. () ()
mot · G702930 · 1984-01-23 00:00:00 — Enskilds ställning vid tvist med myndighet Likhet inför lagen är en grundmurad uppfattning bland medborgarna om hur lagstiftningen skall fungera. Förmögenhet, yrkestillhörighet eller möjlighet till olika kontakter skall inte ge några som helst fördelar inom områden där lagstiftningen tillämpas. Vid tvist mellan enskilda meborgare och myndigheterna skall inte de sistnämnda ha en starkare ställning än enskilda personer. Tyvärr förhåller det sig på det viset. Det finns nämligen klara belägg för att den enskilde har sämre ställning vid tvist med myndigheter. Detta måste uppfattas som utomordentligt allvarligt och innebär en varningssignal för alla som försvarar lag och rättstrygghet. Åsikten att myndigheterna i vissa fall står över medborgarna och inte med dessa blir tyvärr alltmer utspridd. Vad jag i denna motion konkret avser är det faktum att om felaktigheter begås av myndigheter eller enskilda vid kontakter parterna emellan så har myndigheterna i flera fall bättre möjlighet få upprättelse än vad som är fallet för den enskilde. Om en medborgare vid avlämnande av uppgifter avseende bostadsbidrag, lämnar felaktiga sådana, vilka resulterar i ett för högt erhållet bostadsbidrag har kommunen större möjlighet erhålla rättelse än vad den enskilde har i motsatt situation. Om den enskilde erhållit för högt bostadsbidrag baserat på felaktiga uppgifter kan kommunen kräva återbetalning . Skulle däremot en kommun göra en felaktig bedömning, trots att den enskilde lämnat korrekta uppgifter, måste den enskilde besvära sig . En medborgare vilken erhållit bostadsbidrag och tror att beloppet är riktigt, men som upptäcker att beloppet var för litet är alltså inte automatiskt berättigad till återbetalning. Återbetalningsskyldigheten i ett sådant fall är alltså inte given trots korrekt lämnade uppgifter från den enskilde, utan är i stort beroende av kommunens välvilja. Enligt uppgifter i massmedia lär förhållandet vara till många delar likvärdigt även vad det gäller andra former av bidrag och ersättningar från myndigheter. Detta måste vara ett helt förkastligt förfarande. Det är min bestämda uppfattning att bland allmänheten saknas förståelse för att myndigheter skall ha bättre möjligheter kräva återbetalning av bidrag etc. baserat på felaktiga uppgifter, än vad som är fallet om den enskilde lämnar rätt uppgift, men myndigheterna gör en felaktig bedömning eller behandling. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den enskilde medborgaren/medborgarna skall ha samma möjlighet till rättelse vid tvist med myndighet som ges myndighet då denne anser att den enskilde har begått ett fel.
mot · G702931 · 1984-01-23 00:00:00 — Grundlagsskyddad rösträtt för svenska medborgare bosatta i utlandet Genom successiva beslut har tillerkänt svenska medborgare bosatta utomlands rösträtt vid riksdagsval. F. n. gäller som enda förutsättning för att i utlandet bosatta svenska medborgare skall få rösträtt att de är upptagna i en särskild röstlängd efter ett ansökningsförfarande. Till skillnad från vad som gäller för övriga svenska medborgare är rösträtten för dem som är bosatta utomlands emellertid inte reglerad i grundlagen utan i vanlig lag, genom att 3 kap. 2 § regeringsformen på denna punkt hänvisar till vallagen. Detta innebär att en grupp svenska medborgare kan berövas sin rösträtt genom ett enkelt majoritetsbeslut i . En sådan ordning anser vi principiellt fel. Att av partitaktiska skäl kunna beröva vissa svenska medborgare deras rösträtt anser vi djupt stötande. För att undvika varje spekulation om huruvida skilda grupper intar viss politisk uppfattning bör entydigt fastslås att rösträtten till svenska val är kopplad till medborgarskapet. Jag är nämligen också av den bestämda uppfattningen att utländska medborgare bosatta i inte skall ha rätt att rösta i riksdagsval. Om man frångår sambandet mellan medborgarskap och rösträtt är fältet öppet för att i partitaktiskt syfte vid passande tillfälle ändra reglerna för vilka som får rösta. Vad som här har anförts överensstämmer inte med de direktiv som regeringen lämnat till rösträttskommitté (JU 1983:02). Jag Finnér därför inga skäl att invänta resultatet av denna kommittés arbete. Jag föreslår i stället att 3 kap. 2 § regeringsformen ändras så att den hänvisning som där förekommer till vallagen utgår. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att 3 kap. 2 § regeringsformen får följande lydelse: 2 § Rösträtt vid val till tillkommer svenska medborgare. Den som icke uppnått ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd.
mot · G702933 · 1984-01-20 00:00:00 — och reglering i det svenska samhället Det svenska samhället upplevs som mycket byråkratiskt. Antalet regler och bestämmelser som enskilda och befattningshavare skall följa har ständigt växt. Samhället blir på detta sätt alltmer svåröverskådligt och främlingskapet i förhållande till medborgarna riskerar att öka. Det är därför mycket angeläget att stoppa tillväxten av regler och bestämmelser i samhället och helst få till en minskning. Ett sätt att bidra till en sådan utveckling kunde vara att ålägga alla myndigheter, utredningar etc. som föreslår införande av nya bestämmelser att också föreslå avskaffandet av minst en gammal. Regeringen bör utfärda direktiv i detta syfte. För att dessa direktiv inte skall öka antalet regler i samhället bör regeringen pröva möjligheten att avskaffa någon redan befintlig. Ett lämpligt område kan gälla småföretags uppgiftslämnande till myndigheter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hemställa hos regeringen om anvisningar till samtliga myndigheter och utredningar att förslag om nya regler eller bestämmelser alltid bör åtföljas av förslag om avskaffande av minst en redan befintlig. () ()
mot · G702934 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:934 Hans Nyhage Ändrade regler för bordläggning av ärenden i kommunala nämnder och styrelser Enligt kommunallagens 2 kap. 20 § skall ärende bordläggas, om det begäres av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. För bordläggning i fråga om val eller tidigare bordlagt ärende krävs beslut av fullmäktige med enkel majoritet. Denna paragraf gäller endast fullmäktige ej kommunstyrelsen eller annan nämnd eller styrelse. Där krävs enkel majoritet för bordläggning redan första gången. Enligt praxis bör en majoritet ta hänsyn till minoriteten och bevilja bordläggning om en betydande minoritet så önskar. Tyvärr visar verkligheten att övertramp sker mot detta. Exempel finns på att i en nämnd med femton ledamöter och fördelningen åtta sju mellan de politiska blocken har majoriteten vägrat att tillmötesgå minoritetens begäran om bordläggning för att därmed skapa möjlighet för ledamöterna att ordentligt sätta sig in i ärendena. En dylik förvägran är naturligtvis djupt otillfredsställande och medverkar inte till att stärka tilltron till politikerna och till en seriös behandling av frågorna. För att undvika ett maktmissbruk av den karaktär som ovan relaterats bör kommunallagen ändras så, att de bestämmelser för bordläggning som gäller för kommunalfullmäktige även skall gälla för kommunala nämnder och styrelser. Med anledning av vad jag ovan anfört hemställs att beslutar att bestämmelserna i kommunallagen angående bordläggning av ett ärende i kommunalfullmäktige på motsvarande sätt skall gälla för bordläggning av ärenden i kommunala nämnder och styrelser. HANS NYHAGE (m)
mot · G702935 · 1984-01-23 00:00:00 — Förste vice talman och Rätt för kyrkomötet att yttra sig över förslag till ändringar i lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter Lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter (1983/84:12) är en kommunallag och ändringar av den beslutas av , enligt gällande grundlag. Kyrkomötet har ej yttranderätt. Vid övrig lagstiftning rörande kyrkans angelägenheter är förhållandet annorlunda: Grundläggande föreskrifter om som trossamfund och om kyrkomöten som en församling av valda ombud för meddelas i lagen om . Denna lag stiftas på samma sätt som huvudbestämmelserna i riksdagsordningen. Innan lagen stiftas skall yttrande av kyrkomötet inhämtas. Föreskrifter om medlemskap i meddelas genom lag, som stiftas av med samtycke av kyrkomötet. Grundläggande föreskrifter om prästerliga tjänster i och om stiftsmyndigheter samt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses i första stycket meddelas i lagen om eller i annan lag, som stiftas av efter yttrande av kyrkomötet. Detsamma gäller grundläggande föreskrifter om den kyrkliga egendom som är avsedd för verksamhet. Föreskrifter som innebär ändring av det ändamål för vilket den kyrkliga egendomen är avsedd meddelas dock genom lag, som stiftas på samma sätt som lagen om . (Regeringsformen 9 §.) Med all rätt kan hävdas att flertalet av kyrkomötets ledamöter är eller har varit.ledamöter av ett lokalt kyrkofullmäktige och/eller kyrkoråd, som lekman eller präst. Det är svårt att se någon representativ församling i som är mer kvalificerad än kyrkomötet att yttra sig över frågor som berörs i lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Genom s.na törsamlingar upprätthåller en på demokratisk grund uppbyggd riksomfattande verksamhet. församlingar och stiftsmyndigheter ansvarar lokalt och regionalt för kyrkans verksamhet. Om församlingarna och stiftsmyndigheterna finns särskilda förskrifter. Kyrkomötet består av valda ombud för . Det har tvåhundrafemtioen ledamöter. För ledamöterna skall finnas ersättare. Endast den som tillhör och som är myndig kan vara ledamot av kyrkomötet eller ersättare för ledamot. (Lag om 2 och 3 §§.) Med ovanstående lagstiftning som bakgrund är det önskvärt att kyrkomötet med dess samlade erfarenhet och kunnande från verksamheten inom kyrkofullmäktige och kyrkoråd får ge sina synpunkter innan företar ändringar i lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Detta skulle också ansluta till den gällande rätt som i kyrkolagsfrågor tillkommer kyrkomötet. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om sådan ändring i den kyrkliga lagstiftningen att syftet med motionen tillgodoses. () ()