ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022730 · 1984-03-28 00:00:00 — 1983/84 2730-2737 m. fl. Turist- och rekreationspolitiken m. m. 1983/84:145) 2 i proposition 145 föreslås att ställer en utökad ram på 10 milj. kr. till förfogande för åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. Medlen avses användas till bidrag till bostadsföretag för anordnande av odlingslotter, koloniträdgårdar och stadsnära fritidsbebyggelse. 1 första hand är dessa avsedda för boende i flerbostadshusområden med en stor andel outnyttjade lägenheter. föreslog i sitt betänkande att kommunerna borde stimuleras till att ge bra möjligheter till s. k. stadsnära fritidsbebyggelse. Kommittén ansåg att staten borde bidra till att stimulera kommunernas markförvärv för ändamålet. Däremot menade kommittén att denna typ av fritidsbebyggelse skulle få så mycket lägre kostnader att det inte fanns anledning till speciella bidrag för uppförande av anläggningarna. Bostadsministern avvisar tanken på att kommunerna skulle erhålla särskilt stimulansbidrag för förvärv av mark för ändamålet. Däremot föreslås att bidrag skall kunna utgå till markarbeten, gemensamhetsanläggningar m. m. Vi kan i rådande statsfinansiella läge instämma med bostadsministern om att särskilda bidrag till kommunernas markförvärv inte kan komma i fråga. har under allmänna motionstiden föreslagit att regeringens begäran om en ram på 65 milj. kr. till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter skulle avslås. I konsekvens med detta yrkar vi avslag på begäran om en utökning utav ramen till 75 milj. kr. Koloniträdgårdar och odlingslotter har alltid ansett vara ett värdefullt inslag i bostadsmiljön. De borde därför ingå som en naturlig del i planeringen av bostadsområden. Enligt vår mening bör därför koloniträdgårdar, odlingslotter ingå bland de åtgärder som kan komma i fråga under anslaget till miljöförbättrande åtgärder i bostadsområdena (B 9). Eventuellt högre medelsförbrukning på anslaget får då mötas med anslag på tilläggsbudget. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att avslå regeringens förslag om bidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. () () 1 1983/84.
mot · G7022738 · 1984-03-27 00:00:00 — 1983/84 2738-2741 Gymnasieskola i utveckling (prop. 1983/84:116) I regeringens proposition 1983/84:116 föreslås ett ökat samarbete mellan gymnasieskolan, komvux och AMU. Syftet sägs bl. a. vara, att erbjuda största möjliga antal personer en fullgod utbildning utan att utbildningskostnaderna förändras. De utredningar och kommittéer som yttrat sig i frågan är mycket positiva, det gäller gymnasieutredningen (GU), komvux-utredningen och kommittén för arbetsmarknadsutbildning (K.AFU). Ett hinder för ett vidgat samarbete finns i de skillnader i regelsystem och administrativa rutiner som gäller. På alla nivåer, centrala, regionala och lokala, gäller det att undanröja dessa hinder mot en ökad samverkan inom den gymnasiala utbildningen. I första hand avses vuxna gymnasiestuderande. Vad som helst saknas i 8 kap. om samarbete mellan gymnasieskolan, komvux och AMU är vilket bidrag till den gymnasiala vuxenutbildningen folkhögskolan ger och kan ge. har denna skolform meddelat utbildning till ett mycket stort antal människor. För vårt lands vuxenstuderande är folkhögskolan ett alternativ som vid sidan av en utbyggd gymnasieskola och vuxenutbildning liksom arbetsmarknadsutbildning fortfarande i hög grad äger sin giltighet. av en årskull väljer att studera vid folkhögskolans långa kurser . I det ökade samarbete som föreslås komma till stånd är det viktigt att även folkhögskolan ses som en viktig resurs, något som 15 000 studerande vid de långa kurserna redan har insett. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar komplettera förslaget om skyldighet för varje länsskolnämnd att ta initiativ till regelbundna samråd om utbudet av utbildning att omfatta även folkhögskolan vid sidan av övriga utbildningsanordnare. 1 1983/84.
mot · G7022746 · 1984-03-29 00:00:00 — Motion 1983/84:2746 Förslag till lag om företagshypotek m. m. 1983/84:128) En av nyheterna i förslaget innebär att ärenden om företagsinteckning i fortsättningen skall handläggas av en för riket central inskrivningsmyndighet. Vidare sker en omläggning från de nuvarande inskrivningsböckerna till ADB-system i samband med övergång till den nya organisationen. Personalbehovet för systemet i drift har beräknats juristtjänst samt 21 biträdestjänster. I lagrådsremissen angavs att den centrala inskrivningsmyndigheten borde förläggas till . föreslås i propositionen att myndigheten av regionala och sysselsättningsmässiga skäl talar för en förläggning till . har uttalat att nytillkommande statlig verksamhet bör utlokaliseras för att dämpa en tillväxt i storstadsregionerna. AU 1978/79:23: Regionalpolitiska aspekter bör vägas in då behovet av statlig verksamhet prövas liksom vid omorganisation eller utökning av statlig verksamhet. Därutöver bör möjligheterna till decentralisering målmedvetet bevakas i den fortlöpande planeringen av de statliga myndigheternas organisation och verksamhet. Om uttalande verkligen skall fullföljas bör den nya centrala inskrivningsmyndigheten förläggas utanför storstadsregionerna. Genom att ADB-system införs underlättas en lokalisering till andra delar av landet. Som en konsekvens av gjorda riksdagsuttalanden bör förläggningen av den nya inskrivningsmyndigheten noggrant prövas. Vid den prövningen bör en lokalisering till övervägas. Erfarenheten av gjorda lokaliseringar till kommunen har varit positiva. kommun har förlorat tusentals arbetstillfällen inom industrin. Kommunen har överskott på bostäder samt mycket goda flygförbindelser med huvudstaden, teknisk högskola och en väl utbyggd samhällelig service. Därutöver har den utan jämförelse högsta arbetslösheten i landet. En lokalisering av den nya centrala inskrivningsmyndigheten till skulle även om inte antalet nya arbetstillfällen blir så stort markera statsmakternas goda vilja till utlokaliseringar från storstadsregionerna i enlighet med tagna riksdagsbeslut. 1 1983/84. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av den nya centrala inskrivningsmyndigheten till .
mot · G7022750 · 1984-03-23 00:00:00 — m. fl. Det militära försvarets fortsatta utveckling, m. m. 1983/84:112) försvarsbeslut innebar att man behöll en grundutbildningsbataljon vid K.A4. Anledningen var att man ansåg det viktigt med möjlighet till snabb reaktion vid incidenter liksom vid mobilisering. har ett myndighetsförslag om kraftiga nedskärningar väckt berättigad oro. Det nu föreliggande förslaget i proposition 1983/84:112 är inte lika allvarligt. Enligt vår mening är dock förslaget otillräckligt. Grundläggande måste vara, att man kan omsätta krigsorganisationen så att de som skall placeras i försvar också utbildas vid . Personalen ges därigenom förtrogenhet med de anläggningar som skall betjänas. Lokal utbildning i väst i fredstid är av avgörande betydelse för vår incidentberedskap. Propositionen tar i detta sammanhang upp frågan om ubåtsskydd på . Vi menar att andra kränkningar över havet också måste kunna mötas snabbt. Närvaro året runt av fartygsenheter på vilka värnpliktiga från utbildas innebär möjlighet att snabbt kunna reagera på kränkningar av territorialvattnet. Det är viktigt att dessa enheter också har förmåga att upptäcka och ingripa mot ubåtar. För dessa uppgifter har också helikoptrar stor betydelse, vilket understryker behovet av helikopterdivisionen på . Kustartilleriets fasta batterier och minstationer ger möjlighet att med mycket kort varsel kunna ge ett kraftigt skydd mot försök från en angripare att föra in fartyg. Minstationerna har därtill betydelse i ubåtsskyddet genom att de har medel att kunna upptäcka rörelser under vattnet. Vi finnér det därför angeläget att både flottan och kustartilleriet får bedriva utbildning i och därmed ha hög beredskap i området. De krav som vi här framfört innebär större utbildningskontingent än den som avses i propositionen. Utbildnings- och förläggningsmöjligheter för utökad grundutbildning av värnplikten ur kustartilleriet finns efter planerad organisationsförändring utan krav på särskilda, inte planerade investeringar. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts vad gäller lokal utbildning av marinens krigsorganisation vid samt behov av kontinuerlig incidentberedskap. 1 1983/84. () () () () () . () ()
mot · G7022744 · 1984-04-02 00:00:00 — Motion 1983/84:2744 m. fl. Gymnasieskola i utveckling (prop. 1983/84:116) På humanistisk linje studerar eleverna tre moderna språk under sammanlagt . Vidare studerar eleverna med oförändrat timtal i moderna språk allmän språkkunskap eller latin. Detta ger vidgade kunskaper om det internationella ordförrådet och ökad träning i grammatik. Grekiska kan studeras i årskurs 3. Efter särskilt medgivande kan slutligen på humanistisk linje studium av utomeuropeiskt modernt språk förekomma med samma timtal som latin. Den humanistiska linjen är främst till för dem, som är intresserade av språk. Ämnena historia, religionskunskap, filosofi, psykologi och samhällskunskap studeras på linjen i exakt samma omfattning som på treårig samhällsvetenskaplig linje. Det som utmärker den humanistiska linjen är alltså främst omfattningen av språkundervisningen. Med ordet humanistisk är förenad en viss begreppsförvirring. Många elever i årskurs 9 kan inte alltid skilja på innebörden i ord som human, humanistisk och humanitär. Den humanistiska linjen, som ju främst är en språklig linje, behöver därför döpas om så att dess identitet klargörs. Mot denna bakgrund föreslår vi att humanistisk linje benämns språkvetenskaplig linje i analogi med benämningarna samhällsvetenskaplig och naturvetenskaplig linje. Benämningen har även det goda med sig, att behovet av språklig utbildning framhålls. innebär förändringen ett klargörande av att humanistiska inslag, som framgår av läroplanen för gymnasieskolan, skall förekomma på alla studievägar. Språkkunskaper är värdefulla i många sammanhang. Det finns också ett växande behov i både näringsliv och förvaltning av personal som har goda språkkunskaper. Det är av stort värde för den språkliga kunskapsstandarden i vårt land om de särskilt språkintresserade kan få hemvist på en viss studieväg i gymnasieskolan. Kombinationen av bred språkkompetens från en sådan linje och kvalificerad yrkeskompetens från sådan påbyggnadsutbildning som nämns i proposition 1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling ger eleverna en god start för såväl arbets- och samhällsliv som högre studier. Åberopande det anförda hemställer vi att beslutar att gymnasieskolans humanistiska linje, i analogi med benämningarna samhällsvetenskaplig och naturvetenskaplig linje, skall benämnas språkvetenskaplig linje. () () () ()
mot · G7022747 · 1984-04-02 00:00:00 — Motion 1983/84:2747 m. fl. Förslag till lag om företagshypotek m. m. 1983/84:128) 1 proposition 1983/84:128 har regeringen föreslagit inrättande av en central registermyndighet för ärenden om företagsinteckning och att denna myndighet skall lokaliseras till . Enligt vår mening finns det starka skäl för en omprövning av lokaliseringen. Vi föreslår att den nya myndigheten lokaliseras till och vill anföra följande skäl: I första hand vill vi påvisa de samordningsvinster som kan göras med en koppling till patentverkets bolagsbyrå i . I flera andra industriländer, bl. a. och de nordiska länderna, är det motsvarigheterna till bolagsbyrån som sköter frågor om företagsinteckning. I finns vidare en omfattande juridisk sakkunskap uppbyggd i Rättscentrum med kammarrätt, hovrätt och tingsrätt som kan bli en god resurs i den nya verksamheten. I finns även en gedigen kunskap och erfarenhet på dataområdet både på den privata sidan genom t. ex. skogsbrukets datacentral och på den statliga sidan genom bl. a. centrala och centrala datorenhet. Den tradition på dataområdet som byggts upp i bör vara en väsentlig resurs när det gäller att starta en ny datorbaserad verksamhet. Den utlokalisering av statlig verksamhet till som kom till stånd första år var ett värdefullt tillskott till uppbyggnaden av en differentierad arbetsmarknad i regionen. har dock skett ett successivt bortfall av arbetstillfällen därav en inte obetydlig del på den statliga sidan. Med hänsyn till det ansvar som staten har för den utvecklingen talar starka regionalpolitiska skäl för en lokalisering av den aktuella myndigheten till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den centrala inskrivningsmyndigheten för ärenden om företagsinteckning bör lokaliseras till . BO () () () () 1 * 1983/84.
mot · G7022751 · 1984-04-03 00:00:00 — Det militära försvarets fortsatta utveckling, m. m. 1983/84:112) Förvaltningen av statens fastigheter är uppdelad på ett antal olika enheter. Produktionsansvaret ligger i huvudsak på och fortifikationsförvaltningen. Dessa båda verk har till stora delar uppgifter av samma karaktär, bortsett från den fortifikatoriska delen. har produktionsansvar för försvarsmaktens anskaffning av fortifikatoriska anläggningar, byggnader och mark samt för sådana ombyggnads- och reparationsarbeten som kräver särskild kompetens. Verket har fackansvar för fastighetsförvaltningen inom försvarsmakten. Verket skall vidare organisera byggnads- och reparationsberedskapen, vilken består av civila byggnadsföretag som förbereds för uppgifter i krig. har lokalhållningsansvar för huvuddelen av den civila statsförvaltningen. prövar berörd myndighets lokalbehov, gör framställning till regeringen, disponerar de anslag som tilldelar samt genomför själva anskaffningen (produktionen). svarar även för inhyrning av lokaler samt för förvaltningen av de lokaler som omfattas av lokalhållningsansvaret. Utredningen och Samordning (DS FÖ 1983:5) visar att av fortifikationsförvaltningens (inkl. byggnadsområdena) och av resurser åtgår för uppgifter av samma karaktär. En sammanläggning av de båda enheterna skulle därför med all sannolikhet ge stora besparingseffekter. Dock måste särskilda hänsyn tas till den fortifikatoriska delen. Med åberopande av det ovan anförda hemställer jag att begär att regeringen skyndsamt utreder möjligheterna till en sammanläggning av fortifikationsförvaltningen och eller samordning av vissa delar inom enheterna.
mot · G7022755 · 1984-04-04 00:00:00 — Det militära försvarets fortsatta utveckling, m. m. 1983/84:112) har kommit att bli det största enskilda industriprojektet i modern tid i vårt land. Därför är det mycket angeläget att utnyttjas för att skapa sysselsättning i regioner med stora arbetslöshetsproblem. Ett sådant område är som bekant . Statsmakterna och måste anlägga starka regionalpolitiska bedömningar på lokaliseringen av den nytillkommande sysselsättning som blir följden av . Det kom mycket kraftigt till uttryck i regeringen målsättning med projektet. Av årsberättelsen 1983 för den industripolitiska verksamheten inom framgår att av de beslut som fattats fram så berörs av 67 nya arbetstillfällen. Av dessa är 50 vid Erisoft och 17 vid i . Detta skall då jämföras med de utfästelser som getts att skapa 100 nya arbetstillfällen. Det är i detta sammanhang viktigt att klargöra att det måste röra sig om nettotillskott av sysselsättning. planerar ett av företagen inom genom sitt dotterbolag att lägga ned verksamheten i länet. Det gäller kabelverk i som tillhör . Kommer nedläggningen till stånd innebär detta ett hårt slag mot en av arbetslöshet redan hårt drabbad region. Det kommer också att innebära en minskning av JAS-gruppens arbetstillfällen i . Detta är oacceptabelt. Med hänvisning till de enorma sysselsättningsproblem som brottas med och med hänsyn till hur utvecklas finns det många skäl som talar för ytterligare nya sysselsättningstillfällen till utöver dem som tidigare utlovats. Dessutom bör uttala att det måste gälla nettotillskott av sysselsättning. Andra industrienheter inom får inte medverka till att minska den totala omfattningen av sysselsättning. Den sänkning av arbetsgivaravgifterna i som beslutat har gett ytterligare motiv och möjligheter för att öka ansträngningarna att få ny sysselsättning. Ytterligare ett 50-tal nya sysselsättningstillfällen utöver vad som tidigare utlovats borde inte vara omöjligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar sig för att åtaganden i skall gälla nettotillskott av sysselsättning, 2. att uttalar sig för att utöver tidigare åtaganden ansträngningarna ökas att skapa ytterligare sysselsättning i genom JAS-gruppen. P.-O. ()
mot · G7022758 · 1984-04-02 00:00:00 — 1983/84 2758-2765 m. fl. Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:125) Vpk har under allmänna motionstiden i motion 1983/84:881 föreslagit att ökningen av lönebidragsanställningar i allmännyttiga organisationer inte skall begränsas av ett tak på 500 platser. Regeringen föreslår att detta tak skall gälla även fortsättningsvis, men föreslår att 200 av 500 platser av nästa budgetårs ökning skall tidigareläggas till /84. Om detta tak inte funnits hade 1 200 personer kunnat få ett jobb genom denna anställningsform med lönebidrag i allmännyttiga organisationer. Därför bör taket upphävas så att dessa 1 200 personer kan få ett arbete. Med hänvisning till det anförda och med ändring av proposition 1983/ 84:125 föreslås att beslutar att redan från innevarande budgetår upphäva begränsningen till högst 500 nytillkommande lönebidrag av lönekostnaden för anställda inom allmännyttiga organisationer per budgetår. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1983/84.
mot · G7022759 · 1984-04-04 00:00:00 — Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:125) I proposition 1983/84:125 diskuteras förslag om uppbyggnad av det planerade nya vädertjänstsystemet Promis och den i systemet ingående s. k. pilotanläggningen. Vi noterar att denna pilotanläggning som sedermera skall användas för utvärdering av hela projektet numera beräknas dra en kostnad på närmare 60 milj. kr. () i planeringsskedet beräknades kosta några . Med tanke på att pilotanläggningen presenteras som ett försöksprojekt närmast av experimentkaraktär finns det anledning att se på de kraftiga kostnadshöjningarna med en viss oro. Statskontoret har fått i uppdrag att utreda möjligheterna till samordning mellan den civila och den militära vädertjänsten. En sådan samordning är enligt vår mening en självklarhet. Vad som alltså bör utredas är inte möjligheterna härtill utan de konkreta former och åtgärder som behövs för sammanslagningens praktiska genomförande. Vpk har tidigare föreslagit att klart skall uttala sig för en sammanslagning av den civila och militära vädertjänsten och vill nu ånyo aktualisera frågan. 1 detta sammanhang vill vi betona det angelägna med utveckling av service till för att smidigt klara informationen om exempelvis den lokala situationen då det gäller bl. a. temperatur för att därigenom medverka till att minska olycksriskerna i trafiken. Här krävs av allt att döma en satsning på automater för temperaturmätning och fjärrkontroll. Det måste vara angeläget att så sker i stället för att självt skaffar ett eget informationssystem. I propositionen (s. 12) talas om en omprioritering av resurser. Mot bakgrunden av tidigare diskussioner i samband med nedläggning av s. k. synoptiska stationer runt om i landet i skärgård och glesbygd/ fjällbygd vill vi i denna motion uttala att en sådan omprioritering inte får drabba det synoptiska observationsnätet. Detta har såväl regionalpolitiska som arbetsmarknadspolitiska aspekter och det vore f. ö. fel att avveckla ett beprövat system av stationer innan man fått bekräftelse på en större effektivitet i ett eventuellt nytt system. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sammanslagning av den militära och civila vädertjänsten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bibehållande av det synoptiska observationsnätet.
mot · G7022761 · 1984-04-04 00:00:00 — m. fl. Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:125) Visst bemyndigande rörande affärsverket FFV Regeringen föreslår att den skall bemyndigas rätt att utan hörande medge affärsverket FFV att överföra tillgångar till bolag inom eller utom koncernen till ett värde av högst 5 milj. kr. i varje enskilt fall. Om FFV skall ha möjlighet att genomföra affärsmässigt riktiga förändringar i syfte att anpassa sig till efterfrågesituationen, bör det inte hindras av den långsamma arbetsform som riksdagsbeslut innebär. Vi menar emellertid att regeringens förslag endast är en halvmesyr, som understryker vikten av att FFV förvandlas till aktiebolag. Regeringen bör därför inkomma med förslag till omvandling av FFV till aktiebolag. Förvärv av aktier i Regeringen föreslår att industridepartementet köper aktier i för . Aktierna ägs f. n. av , ett företag utan egen verksamhet, vars aktier ägs av industridepartementet. Den av regeringen föreslagna åtgärden innebär således att industridepartementet köper aktier från ett av industridepartementet ägt företag. Vi har inget att invända i sig mot en dylik städning i industridepartementets konton, men vill framhålla vårt tidigare krav, bl. a. i motion 1983/84:2546, om att regeringen bör återkomma till med förslag om överföring av i privat ägo. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att begära att regeringen framlägger förslag om överförande av affärsverket FFV till bolagsform, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om överföring av NCB i privat ägo. () () PER () () () ()