mot · G7022796 · 1984-04-11 00:00:00 — m. fl. Strukturförändringar inom specialstålsindustrin, m. m. 1983/84:157) En generell politik gör marknadsekonomin funktionsduglig. Ökad lönsamhet gör det möjligt för fler företag att tillhöra den expanderande delen av näringslivet. Man kan då rensa undan ett antal selektiva insatser som utnyttjas och har negativa verkningar. Moderata samlingspartiet beklagar att selektiva stödåtgärder i så hög grad kommit att dominera näringspolitiken . krävs en positiv syn på strukturomvandling och förnyelse. Näringspolitiken måste inriktas på att stimulera till ett mer dynamiskt näringsliv och att undanröja hinder för en vitalisering av svensk ekonomi. Villkorslån m. m. ställde staten finansiella resurser till specialstålsindustrins förfogande för att underlätta en strukturanpassning inom dessa branscher. Lån och lånegarantier lämnades till företagen. Vidare har den s. k. delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher kunnat bevilja bolag villkorslån. Detta har bl. a. skett till , AB Bofors-Kilsta och framför allt till . Statliga lån och lånegarantier har även beviljats till , och . Enbart inom specialstålsindustrin har således i det närmaste 2 000 milj. kr. lämnats i form av lån eller lånegarantier. Resultaten av denna industristödspolitik visar sig tydligt i föreliggande proposition. står inför utsikten att få inställa betalningarna om inte nya ägartillskott eller avskrivningar av statliga lån sker. AB Bofors-Kilsta befinner sig i en likartad situation. Endast de mindre lånen i de större industrikoncernerna är ur borgernärssynvinkel säkra. Dess värre förefaller det som en stor del av de subventionerade lån och lånegarantier som lämnats har använts till felinvesteringar eller dubbleringsinvesteringar. Utifrån den osäkra lånebilden tvingades staten förhandla och sluta avtal med berörda företag i samband med strukturrationalisering inom branschen. Eftersom den finansiella situationen i framför allt AB och är så svag att ett hot om betalningsinställelse föreligger har staten blivit tvingad att avskriva lån i dessa företag. I och med att statens fordringar i princip saknar säkerhet skulle förlusterna vid en betalningsinställelse bli vida större. Det är tillfredsställande att resp. moderbolag tvingats ta över de statliga lån och lånegarantier som inte avskrivits. Av dessa skäl delar vi regeringens överväganden om avskrivningar av lån i det nya . Vad avser den s. k. specialstålsöverenskommelsen mellan , , och förutsätter vi att resp. företag har förmågan att finna den bästa strukturen och förutsättningen för branschens fortsatta överlevnad och förnyelse. Vi finnér därför ingen anledning att i sig kommentera denna. Under denna rubrik föreslår regeringen att Bergslagen skall prioriteras vad gäller industri- och regionalpolitiska insatser. Bergslagen inordnas därmed i den långa råd av regioner, orter och branscher som skall prioriteras och som hotar omfatta större delen av landet och de flesta industribranscher. Industri- och regionalpolitiska insatser skall enligt vår uppfattning ske med generella medel. Vad selektiva insatser kan ställa till med visar redan nämnda lån och lånegarantier till specialstålsindustrin. Vad gäller Bruksinvest anser vi att resp. delägare i företaget har ett ansvar att tillse att detta drivs enligt företagsmässiga villkor utan att belasta statsbudgeten. Det är av intresse för företagen inom regionen att inom regionen ta sysselsättningspolitiskt ansvar. Regeringen föreslår att 25 milj. kr. anslås för särskilda insatser i Bergslagen. Huvuddelen av medlen avser stöd av samma slag som lämnas inom de sammanhållna länsanslagen inom regionalpolitiken. Vi anser att regionalpolitiken skall baseras på generella stimulansåtgärder. I den mån ytterligare åtgärder i vissa fall kan anses nödvändiga bör detta ske med medel som ställts till länsstyrelsernas förfogande. Genom omfördelningar har vi i motion 1983/84:1371 anvisat i förhållande till regeringen ett ökat anslag till sammanhållna länsanslag. Inom ramen för dessa medel finns det möjlighet att vidta åtgärder även inom Bergslagen, varför vi avvisar regeringens förslag. Genom att ge subventionerade lån om 250 milj. kr. stödde staten investeringar i en smidespress i . Fordran uppgår till 303 milj. kr. för vilken täckning saknas. Enligt vår uppfattning har regeringen funnit en någorlunda god lösning för avvecklingen av befintliga statliga lån i . genom denna uppgörelse den dominerande delen av ansvaret. I uppgörelsen mellan och staten stadgas att en särskild stiftelse med 25 milj. kr. till sitt förfogande skall bildas för att stödja tillkomsten av nya företag i . Vi avvisar den föreslagna formen för satsningen. Enligt vår uppfattning bör , i likhet med delägarna i , bilda ett kommersiellt investmentbolag. Investmentbolag av denna typ måste grundas på strikt affärsmässiga och kommersiella betingelser. En subventionspolitik leder inte till bestående arbetsplatser på lång sikt. Staten bör därför omförhandla statens avtal med i denna del. Med ledning av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avvecklingen av industristödspolitiken, 2. att avslår regeringens förslag till särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen för /85 under tolfte huvudtiteln föreslagna reservationsanslag om , 3. att begär att ta upp förhandlingar med om en annan inriktning och form för de överenskomna medlen om 25 milj. kr. för sysselsättningsskapande åtgärder i i enlighet med vad som i motionen anförts. () () . () () ()