mot · G7022072 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. De bostadspolitiska insatserna styrs av utgångsläget att vi har ett stort bostadsbestånd där insatserna att bygga om och underhålla kommer att dominera. Kostnadsläget pressar upp boendekostnaderna och tillsammans med ett högt ränteläge är det de allvarligaste hindren för ökade insatser från samhällets sida. Statens kostnader kan inte tillåtas öka. Tvärtom medför budgetunderskottet att vi måste räkna med att svara för mer av boendekostnaderna själva. Målen för de bostadspolitiska insatserna bör vara: att människors inflytande över boendet ökar, vilket innebär ett större ekonomiskt ansvar och en bättre boendegemenskap, att bostaden kan behållas även vid ändrade förhållanden, t. ex. genom handikappanpassning och allmänt tillgänglighetsskapande åtgärder och genom förbättringsverksamhet för de äldre samt att människor skall ha möjlighet att efter exempelvis en ombyggnad kunna flytta tillbaka till sin invanda miljö, att samhällets generella subventioner till boendet minskar, att stödet i stället går till dem som har de största behoven, dvs. att sparande till bostad främjas genom privata investeringskonton, att bostadsrättsboendet ökas, att förvaltarföreningar kan överta skötseln av bostadsfastigheter, attlåneverksamheten flyttas utanför budget, att lånestocken minskas genom stimulans till förtida inlösen av mindre lån, att detaljkontrollen i låneärenden minskas, att lånebesluten överflyttas till kommunerna, attbostadsstyrelsen och statens planverk sammanslås, att samhällets generella subventioner till boendet minskas. Motiveringar till våra förslag Samhället har ett klart ekonomiskt intresse av att hushållssparande! Aktiefondssparandet, skattefondssparandet, allemanssparande! m. m. är utslag av statens intresse att öka sparandet. har i sin motion 1983/84:343 angående sparstimulanser föreslagit privata investeringskonton. De belopp som i detta system avsätts på särskilda konton kan användas bl. a. till en egen insats för bostad. Vi menar att man bör utveckla detta system ytterligare och se ett skattestimulerat privat sparande som en del i bostadsfinansieringen. skulle det bli ett betydande kapital, som stod till bostadsinstitutens förfogande. Vi har i en särskild motion lagt fram en rad förslag för att stimulera till en kraftig ökning av bostadsrätter. Här behöver utöver detta endast noteras angelägenheten av att tillräckligt anslag finns för lån till egen insats. För de hyresgäster som gemensamt vill ta hand om skötsel och underhåll bör parterna se till att former för detta skapas utöver de inflytandeavtal som redan finns. Speciellt bör allmännyttigt ägda företag vara öppna för denna form av ansvar och inflytande för de boende. Vid föregående bifölls vår motion om att upplåning av kapital för den statliga delen av bostadsfinansieringen borde ske utanför budget. Enligt mening borde detta ske genom att bostadsinstituten fick en utökad finansieringsuppgift. Den socialistiska majoriteten uttalade sig emellertid för bibehållande av en statlig låneverksamhet och inrättande av ett statligt institut. 1 debatten har som ett motiv anförts att låneavgifter och aviseringsavgifter i stort sett finansierar kostnader. Vi menar att man måste se det ur låntagarnas och de boendes synpunkt. Vi anser därför att ett onödigt stort antal aviseringsavgifter är obefogade utgifter för låntagarna. Ett sammanförande av finansieringen till redan befintliga institut är en klart rationell ordning som bör minska låntagarnas kostnader. Långsiktig avveckling av låneverksamhet ger också utrymme för besparingar och koncentration till viktiga bostadspolitiska utvecklingsfrågor. Instituten har visat starkt intresse av att ta hand om den ökade låneuppgiften. Om regeringen varit intresserad hade det varit möjligt att lyfta över låneverksamheten till de befintliga instituten. Stimulans av förtida inlösen av bostadslån motion 1982/83:2140 om förtida inlösen av mindre bostadslån bifölls vid föregående . Tyvärr har regeringens arbete med att genomföra riksdagsbeslutet inte skett i sådan takt att förslag ännu förelagts . I vårt budgetförslag beräknas inlösen till . Regelsystem, som styr låneverksamheten, har tillkommit genom att på olika områden velat höja den standard som staten är med och finansierar. Genom att ränteläget under varit högt har statens kostnader för räntebidrag ökat starkt och skulle - om inte förändringar genomförts - ha ökat ännu snabbare. Socialdemokraterna opponerade sig starkt när en del av dessa förändringar i räntebidragssystemet genomfördes men har själva i regeringsställning måst föreslå ytterligare skärpningar. Senast beslutade på regeringens förslag att avveckla de retroaktiva räntebidragen och ersätta dessa med ökade lånemöjligheter. Vi har anslutit oss till regeringens förslag i insikt om att statens budgetunderskott måste nedbringas. Det är angeläget att kunna minska detaljregleringen av vad som är belåningsbart. Förutsättningen för detta är att det generella stödet avvecklas såsom vi föreslår genom ett räntelånesystem. Genomförs vårt förslag kan nuvarande system med lån och räntebidrag till viss högsta yta ersättas av lån till viss högsta yta men utan den detaljkontroll som råder om man av olika skäl vill bygga större än de som är gräns. Sådana skäl kan vara behov av större yta på grund av familjestorlek, behov av att ha särskilt arbetsrum, anpassningen till omgivande bebyggelse, intresset av att flera generationer bor på samma fastighet. Finansieringen av kostnaderna för större yta än får då skötas av den byggande själv och behöver inte prövas av lånemyndigheten. En sådan utformning medför att vi kan decentralisera låneärendena till nivå och därigenom nå både snabbare handläggning och lägre kostnader i administrationen. Ett allmänt omfattat krav är att man skall minska administrationen. Om detta skall bli möjligt måste enligt mening besluta om radikala förändringar i regelsystemet, t. ex. på det sätt vi föreslagit beträffande finansieringsförordningen. Våra förslag till inlösen av mindre bostadslån samt att bottenlån och statliga bostadslån sammanförs till ett lån är också betydelsefulla minskningar av administrativt arbete. Genom att följa förslag på dessa områden skulle den statliga bostadsadministrationen kunna bantas avsevärt när det gäller antalet tjänster. uppgift skulle då bli att följa utvecklingen inom bostadssektorn och ge regering och riksdag underlag för kommande beslut om förbättringar inom bostadssektorn. Vi föreslår i det läget att en utredning sker om möjligheterna att sammanslå och statens planverk till en myndighet. Bostadsbyggandet subventioneras på kapitalsidan genom att småhus får låna till ränta och flerfamiljshus till ränta. Upptrappning sker för småhus och för flerfamiljshus. När detta system infördes var ränteläget betydligt lägre än . Den högre räntan har medfört att statens kostnader ökat avsevärt. För innevarande budgetår är budgetbelastningen 11300 milj. kr. Genom att vi nu får effekter av de snabbare upptrappningarna som föreslogs av de borgerliga regeringarna och slopandet av de retroaktiva räntebidragen som beslutades på förslag av den socialdemokratiska regeringen samt genom att nybyggandet beräknas minska ytterligare som bostadslåneräntan sänks till 11,kan beloppet för /85 beräknas till . Olika alternativ kan tänkas för att minska statens kostnader. Ett är att ersätta räntebidragen med räntelån. Ett annat är att kapitalmarknaden får möjlighet att ge lån med automatisk ränteutjämning. Ett tredje sätt är att öka upptrappningen av den garanterade räntan, vilket ger omedelbar effekt i form av ökade bostadskostnader. Utöver motivet att minska statens kostnader kan mot räntebidragssystemet anföras den kritiken att det ger intryck av låga kostnader och har genom detta säkerligen medfört att bostadsstandarden ökat snabbare än vad som annars blivit fallet. Kapitalsubventionen är generell och medför att även de som inte behöver stöd erhåller det. Systemet med garanterade räntor har av socialdemokraterna tagits till intäkt för att föreslå införande av en fastighetsskatt. Motiveringen för denna är bl. a. att när hyrorna stiger på grund av upptrappningen i räntebidragssystemet uppstår i det icke statligt belånade fastighetsbeståndet vinster genom bruksvärdesystemet vid hyressättningen. Enligt mening bör finansieringssystemet utformas så att den som bygger en bostadsfastighet skall räkna med de verkliga kostnaderna, även de på kapitalsidan. En omfördelning i tiden av räntekostnaderna är helt nödvändig eftersom hyrorna i nyproduktionen annars skulle bli för höga. Lånesystemet skall därför ge utrymme för denna omfördelning. som nämnts ske genom s. k. räntelån. Dessa fungerar så att skillnaden mellan den garanterade räntan och bostadslåneräntan får fastighetsägaren låna och återbetala längre fram. Ränta kan inte räknas på räntelånen eftersom skuldsättningen med nuvarande höga ränteläge då skulle bli för hög. När räntelånet amorteras skall amorteringarna behandlas som ränta vid inkomstbeskattningen. I nuvarande system är inbyggt en skillnad mellan hyresrätt och äganderätt, motiverad av att man vid äganderätt har möjlighet till underskottsavdrag vid beskattningen. Intill dess att någon annan form för utjämning mellan olika upplåtelseformer införs måste en del av räntebidraget behållas för hyresrätten. Ett räntelånesystem kan förses med en garanti om högsta ränta som låntagarna skall betala. Systemet med räntelån kan införas med full verkan för nya lån fr. o. m. . Beträffande lån som beviljats före nämnda datum måste övergångsbestämmelser utformas eftersom de lånesökande fattat sina beslut på då gällande förutsättningar. Räntelån kan här endast ersätta en del av räntebidraget. Ett alternativ till räntelån i vårt nuvarande statliga lånesystem är att ge kapitalmarknaden möjligheter att utforma lån som i sin konstruktion innehåller ett automatiskt räntelån. Olika idéer för detta har lanserats. Vi anser att detta är ett intressant alternativ som bör prövas vid reformeringen av bostadsfinansieringen. Socialdemokraterna tycks binda sig för att även i fortsättningen en avsevärd generell kapitalsubvention skall ingå i bostadsfinansieringen. Eftesom man måste ha in pengar till statsverkets kostnader vill socialdemokraterna komplettera med avgifter på äldre, icke statligt belånade fastigheter. menar att det är en viktig förutsättning för de boende att veta att sparande genom amorteringar i en fastighet skall ge fördelar . Vi avvisar därför bestämt planerna på en statlig fastighetsskatt. föreslår att de generella subventionerna inom bostadssektorn per helår minskas med 1500 milj. kr. Detta kan ske genom införande av räntelån för nya lån på det sätt vi tidigare beskrivit. Ett annat inslag i besparingarna kan utgöras av en snabbare avveckling av bidragen till lån enligt 1948, 1957, 1962 och finansieringsförordningar. Fastigheter uppförda med lån enligt dessa förordningar har relativt måttliga kapitalkostnader och bör kunna bära ökade sådana. Regeringen bör ges i uppdrag att utarbeta förslag till förändringar i lånesystem och betalningsregler som medför den av oss föreslagna besparingen. Beträffande vår syn på ett ökat bostadsrättsboende hänvisar vi till vår motion 1983/84:1105. När det gäller förra årets riksdagsbeslut om att upplåningen av kapital till den statliga delen av bostadsfinansieringen skulle ske utanför budget, har vi i motion 1983/84:513 yrkat avslag på regeringens förslag i proposition 1983/84:90 om att ett särskilt statligt kreditinstitut skapas för detta ändamål. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer* vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om gemensam skötsel och underhåll av hyresrättslägenheter, 2. att beslutar att begära att regeringen skyndsamt förelägger förslag om förtida inlösen av bostadslån i enlighet med det anförda, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om minskad detaljreglering i bostadsfinansieringsförordningen samt en mer decentraliserad hantering av låneärenden, 4. att beslutar att hos regeringen begära att en utredning tillsätts med uppgift att pröva möjligheterna att sammanslå och statens planverk till en myndighet, 5. att beslutar att hos regeringen begära förslag om minskade generella bostadssubventioner, bl. a. genom införande av räntelån i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () . () () * Se även motion 1983/84:2073.