mot · G702590 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Betalningar till och från staten Snabba och smidiga betalningsformer är viktiga för allmänheten och näringslivet. Både posten och bankväsendet har genomfört förenklingar och förbättringar i sin service. Bankerna erbjuder nu allmänheten att samla sina tillgodohavanden till ett enda räntebärande konto, till vilket kan knytas olika tjänster för betalningsförmedling såsom privatgiro eller sparbanksgiro för privatpersoner samt kort för automatiska uttag. Denna strävan efter rationella betalningsformer hämmas emellertid av att statens betalningsrutiner på många områden är otidsenliga. En del förbättringar har visserligen skett . Sålunda kan numera inbetalning av inkomst- och förmögenhetsskatt ske via antingen bank eller post på likvärdiga villkor, och utbetalningar av barnbidrag, pensioner m.m. behöver inte längre gå omvägen via posten. Men på andra områden tillämpas fortfarande krångliga och föråldrade betalningsformer, vilket kan härledas till den statliga bestämmelsen att prioritera postgirot vid betalningsförmedlingen. Enligt vår mening bör betalningssystemet fungera så praktiskt som möjligt. Förutsättningen härför är fri konkurrens mellan olika institut och betalningsformer. Staten skall inte favorisera postgirot eller någon särskild bank, när likvärdiga betalningsrutiner finns att tillgå på annat håll. Kvardröjande rester av postgirots och monopolställning när det gäller statliga betalningar bör således upphöra. Enklare inbetalning av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt På samma sätt som vid inbetalning av inkomst- och förmögenhetsskatt borde arbetsgivaravgifter och moms kunna betalas via bank likaväl som via posten. För många mindre företag och privatpersoner skulle detta medföra en väsentlig förenkling. Det skulle också ge dem fördelar från räntesynpunkt, eftersom inbetalningen då kan göras på förfallodagen i stället för dagen före, vilket nu krävs när överföring måste ske från exempelvis checkkonto till postgirot. Bestämmelserna för inbetalning av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt bör således ändras så att de kan utföras även via bank på samma sätt som gäller för inkomst- och förmögenhetsskatt. Utbetalning av överskjutande skatt En utbetalningsavi för överskjutande skatt kan lösas in hos posten eller i bank. Men utsändningen via posten är en onödig omgång, som leder till extrakostnader för statsverket och ränteförluster för betalningsmottagarna. Större delen av de 20 milj. kr. som skatteväsendet betalar till postverket för denna hantering torde kunna inbesparas genom att övergå till en kontorutin. Säkerhetsskäl motiverar också en ändring av nuvarande utbetalningsrutiner för skatteåterbäringen. Detta understryks av , som i sina båda utredningsrapporter om ökat skydd för värdetransporter (BRÅ PM 1979:1 och 1983:2) framhåller att kontantlösa betalningsrutiner bör användas i ökad omfattning. I fråga om skatteåterbäringen framhåller rådet följande (PM 1983:2, s. 19): Nuvarande utbetalningssystem innebär att stora kontanta värdemängder upplagras och hanteras. Återbetalningen av överskjutande skatt är den största punktutbetalningen . Post och banker rekvirerar då mycket stora summor från vilka sprids över landet under loppet av någon vecka. Antalet löne- och pensionskonton i bankerna som är tillgängliga för automatiska betalningar av detta slag utgör drygt fem miljoner, vartill kommer drygt en miljon postgirokonton. Förutsättningarna för ökad användning av kontantlösa betalningsrutiner är därför mycket goda. Tillgång till ett rationellt och säkert utbetalningssystem finns. Detta måste utnyttjas bättre än vad som är fallet . Om den skattskyldige i samband med självdeklarationen anger ett postgiro/bankkontonummer, kan eventuellt förekommande överskjutande skatt utbetalas direkt till detta. Denna metod - som tillämpas i med gott resultat - sparar tid, är betydligt säkrare och torde dessutom få en viss sparstimulerande effekt. Deklarationsblanketter bör således innehålla en ruta för uppgivande av kontonummer, dit vederbörande skattemyndighet åtar sig att sända eventuell överskjutande skatt. Ett alternativ kan vara att betalningsmottagaren ger sin bank i uppdrag att uppbära eventuell skatteåterbäring och sätta in beloppet på hans/hennes konto på samma sätt som sker beträffande barnbidrag m. m. Som inledningsvis berördes har infört enklare och smidigare rutiner för utbetalning av vissa sociala förmåner. Det är angeläget att andra statliga förvaltningar följer i samma spår. föreligger ett förslag att centrala skall få sätta in studiemedel direkt på den studerandes bankkonto utan att behöva gå omvägen via posten. Även betalningar till och från skulle kunna ske smidigare och säkrare, om inte alltid posten måste användas. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att vidta erforderliga förändringar i sina betalningsrutiner. Möjligheter föreligger numera för staten att utbetala löner och pensioner via annan bank än . Överläggningar har också förts med andra banker om en flyttning av betalningsuppdraget. Trots att staten därvid erbjöds fördelaktigare villkor, träffades nytt avtal med . Med hänsyn till de besparingsmöjligheter som ett anbudsförfarande skulle medföra, bör regeringen uppdra åt statens löne- och pensionsverk att i föreskriven ordning föranstalta om upphandling avseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringar till kontohavare i andra banker än . tar det , innan en inbetalning från ett företag eller en privatperson till en statlig myndighet når sin slutstation statsverkets checkräkning i - och därmed kan påverka statsskuldens storlek och den därav uppkommande räntebelastningen. Beräkningar utförda på basis av uppgifter i den statliga utredningen girohantering tyder på att statsverkets behov av kort upplåning skulle kunna minskas med inemot , om betalningar till statliga verk och myndigheter fick gå direkt till utan att ta en omväg över postgirot. Räntekostnaderna på statsskulden skulle kunna minska med 600-700 milj. kr. Detta skulle kunna uppnås, om postverket ålades att inleverera inkommande likvider via postgirot direkt till statsverkets/myndighetens checkräkning i . Utbetalningar skulle på motsvarande sätt kunna ske genom att erforderligt belopp dras direkt på myndighetens konto i utbetalningsdagen. Med detta system skulle staten spara avsevärda belopp, som företag och enskilda - i enlighet med vad som tidigare föreslagits i denna motion - ges möjlighet att fritt välja posteller bankgiro för sina betalningar. Åberopande det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att postgirots och monopolställning vid statliga betalningar bör upphöra, 2. att begär att regeringen ändrar bestämmelserna om inbetalning av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt så att inbetalning härav kan ske via bank, 3. att begär att regeringen framlägger förslag om utbetalning av överskjutande skatt i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av statliga bidrag och förmåner, 5. att begär att regeringen uppdrar åt statens löne- och pensionsverk att föranstalta om upphandling avseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringen till kontohavare i andra banker än , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om snabbare överföring till och från av statens betalningar. () () () () () . HÖGMARK (m) () () () ()