mot · G802231 · 1984-11-23 00:00:00 — m. fl. ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, m. m. 1984/85:82) I propositionen lämnas förslag om inrättande av en rådgivande . Dessutom redovisas vissa åtgärder för att ge en mer öppen offentlig redovisning av den svenska krigsmaterielexporten. Prövningen av de känsliga ärenden som krigsmaterielexport i många fall är har från tid till annan varit föremål för överväganden. (SOU 1970:63) föreslog inrättandet av en parlamentarisk rådgivande nämnd, men den proposition som följde (prop. 1971:146) avvisade förslaget. a. åberopades konstitutionella skäl, och föredraganden anförde att utrikesnämnden var rätt forum för samråd i enskilda krigsmaterielexportärenden. Frågan berördes också av krigsmaterielexportkommittén i dess betänkande Svensk krigsmaterielexport (SOU 1981:39). Kommittén ansåg att utrikesnämnden skulle fylla funktionen av samrådsorgan i vapenexportfrågor av mera betydande utrikespolitisk räckvidd. Man föreslog att regeringen kontinuerligt skulle rådgöra med utrikesnämnden t. ex. i frågor om länderval och även i övrigt i frågor av principiell betydelse. Den proposition (prop. 1981/82:196) som följde på denna utredning följde utredningsförslaget och förklarade alltså att utrikesnämnden borde fylla funktionen som samrådsorgan. Därefter har en särskild arbetsgrupp inom haft i uppdrag att undersöka förutsättningarna för olika modeller för parlamentarisk insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport. Arbetsgruppen avlämnade en PM angående parlamentarisk insyn och samråd m. m. i frågor som rör krigsmaterielexport. Arbetsgruppen konstaterar att vissa ärenden om krigsmaterielexport är av den arten att överläggningar med utrikesnämnden skall ske innan regeringen fattar beslut. Man konstaterar också att denna skyldighet, som för övrigt inte kan ändras utan grundlagsändring, inte bör förändras. En ny nämnd kan således inte ersätta utrikesnämnden. Arbetsgruppen konstaterar också att det med nuvarande konstitution inte är möjligt att åstadkomma parlamentarisk beslutanderätt i fråga om enskilda exportärenden. En sådan ordning skulle strida mot regeringsformen. Trots detta föreslår regeringen i denna proposition att en rådgivande nämnd inrättas där ledamöterna utses på parlamentarisk grund. Man föreslår en viss koppling till utrikesnämnden så till vida att ledamöterna föreslås utses efter förslag av de partier som är företrädda i utrikesnämnden. Reglerna för svensk krigsmaterielexport som de lades fast i proposition 1981/82:196 är utomordentligt restriktiva. Minskad vapenexport är ett viktigt bidrag till fredssträvandena. Det är därför viktigt att noggrann kontroll görs av att reglerna följs. För detta är ökad parlamentarisk insyn nödvändig. Såsom tidigare framhållits fastslogs också detta i nämnda proposition. Därför föreslogs där att utrikesnämnden i högre grad skulle bli samrådsorgan. Det är inte genom ökad byråkrati som man åstadkommer ökad insyn. Det är vår uppfattning att det centrala organet för samråd i utrikespolitiska frågor väl fyller denna funktion. Vi anser för vår del att den slutsats tidigare kommit till i denna fråga är riktig och att alltså någon rådgivande nämnd inte bör utses. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att avslår proposition 1984/85:82. HANS () ()