ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021621 · 1984-01-25 00:00:00 — har det blivit alltmer uppenbart att många lidanden i form av värk och nedsatt allmäntillstånd som enskilda människor drabbats av berott på olämplig tandbehandling. Användning av amalgam, i synnerhet i förening med andra material, kan skapa elektriska spänningsfenomen med svår huvudvärk och andra besvär som följd, s. k. oral galvanism. De symtom som oral galvanism kan föranleda är i många fall så allvarliga att de starkt påverkat den drabbades arbetsförmåga och sociala situation i övrigt. Det kan bl. a. få betydande ekonomiska konsekvenser. Samhället har varit mycket senfärdigt i att beakta de relativt nya rönen om oral galvanism. Drabbade patienter har t. ex. haft betydande svårigheter att göra ersättningsanspråk gällande. räknas oral galvanism inte som sjukdom enligt riktlinjer. Det innebär svårigheter för patienter att få sjukfrånvaro och vårdkostnader täckta. Patienter som drabbats av oral galvanism har en mångårig kamp för sina rättigheter bakom sig. Det finns nu anledning för regeringen att genomföra en översyn av hur patienter med oral galvanism har behandlats i olika hänseende och ta initiativ till de ändringar av praxis som är nödvändiga. Som en första åtgärd bör regeringen tillse att oral galvanism klassas som sjukdom i sjukförsäkringslagstiftningens mening. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder till förmån för personer med oral galvanism i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G7021623 · 1984-01-25 00:00:00 — och inom hälso- och sjukvården Ansvaret för hälso- och sjukvård lyder under landstingen. Primärkommunerna svarar för äldreomsorg och social omvårdnad. När landstingen tidigare koncentrerade sin verksamhet till att bygga och driva sjukhus med olika specialiteter, var det lätt att dra en gräns mellan och primärkommunens kompetensområde. Men när i allt större utsträckning satsar på en utbyggnad av primärvården, har gränsdragningen blivit svårare. I vissa landsting, och , har man dragit konsekvenserna av detta och inrättat speciella landstingsnämnder med primärkommunerna som verksamhetsområde. Dessa s. k. primärvårdsnämnder har ett intimt samarbete med den primärkommunala . Praktisk samverkan förekommer t. ex. i hemsjukvården, där såväl primärkommunal som landstingskommunal personal arbetar. I den förebyggande hälsovården, som sker i regi, förekommer ett samarbete med den sociala verksamheten och skolan i kommunen. De största problemen med det dubbla huvudmannaskapet upplevs inom vården av äldre. Gränsdragningen mellan sjukhem och de olika institutionerna inom primärkommunen upplevs ofta som ett stort dilemma för de äldre och deras anhöriga. I , där man upplevt en liknande utveckling, har man fr. o. m. en hälso- och sjukvårdslag, som överfört primärvården till kommunerna. I lagen har kommunerna fått ansvaret för planering, utbyggnad och drift av primärvården. Fylkena, landstingens motsvarighet, får ansvaret för specialistvård, tandvård och ambulansväsen. Tiden torde nu vara mogen att pröva nya vägar även i vårt land. Att låta sekundärkommunen ha ansvaret för vad som alltmer betraktas som en primärkommunal angelägenhet måste ändras så att beslut och verkställighet sker inom den kommun som omfattas av beslutet. Att försöksvis låta några kommuner eller ett helt landsting utgöra en frizon" som prövade ett kommunalt huvudmannaskap för primärvården skulle ge den erfarenhet som behövs, innan man går vidare. Största förutsättningen att genomföra en sådan försöksverksamhet torde de landsting ha som redan nu har landstingsnämnder, som i primärkommunerna svarar för primärvården. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär förslag om att regeringen i samverkan med något landsting, t. ex. , inrättar en frizon vars uppgift blir att pröva ett primärkommunalt ansvar för primärvården.
mot · G7021624 · 1984-01-25 00:00:00 — Regler för inspektionsluckor i cisterner m. m. På tryckkärl, cisterner eller liknande finns i allmänhet inspektionsluckor, manhål e.d. Dessa används för olika ändamål som tillträdesväg in i behållaren för personal, arbetsmaterial och utrustning vid såväl uppförande som reparationer, men dess värre ibland även för räddningstjänstverksamhet inne i behållaren eller som utrymningsväg vid olyckor. Generella regler för inspektionsluckors och manhåls storlek, antal och placering saknas. Detta leder ibland till att högst rimliga och från allmänna utgångspunkter motiverade säkerhetskrav sätts åt sidan. Det är inte minst ur arbetarskyddssynpunkt otillfredsställande att en varierad säkerhetssyn skall få förekomma i detta avseende och att detta skall kunna få utvecklas till ett konkurrensvapen vid upphandling av entreprenader inne i behållare. Detta förekommer nästan regelmässigt eftersom rimliga säkerhetskrav inte kan härledas ur någon föreskrift som t. ex. tryckkärlskungörelsen. Regeringen bör därför ta initiativ till att regler fastställs för placering och storlek av manhål m. m. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande regler för manhål m.m.
mot · G7021627 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1627 m. fl. Behandlingen av alkohol- och andra drogmissbrukare En av de internationellt mest uppmärksammade och framgångsrika moderna behandlingsformerna för alkohol- och andra drogmissbrukare är den amerikanska s.k. Minnesotamodellen. Denna modell utgör ett samlat system för upplysning och andra förebyggande åtgärder, behandling och eftervård. I centrum för arbetet står behandlingsinstitutionen , , . Vid denna genomgår patienterna en genomgripande behandling för avgiftning, medicinsk utredning samt rådgivning. Eftervårdsarbetet bedrivs i samarbete med Anonyma Alkoholister () och utgör en viktig förutsättning för den sociala återanpassningen av missbrukarna. I Minnesotamodellen markeras också betydelsen av ett brett förebyggande arbete med bl. a. upplysning om olika typer av drogmissbruk. Även missbruk av läkemedel som sömnmedel och medel mot ångest och oro betonas som allvarligt och nödvändigt att åtgärda. Behandlingen vid Hazelden och eftervårdsarbetet engagerar även missbrukarnas omgivning, främst familjen men även arbetskamrater och arbetsgivare som erhåller viss utbildning och råd om hur återanpassningen av missbrukaren skall gå smidigast. Minnesotamodellen är omvittnat framgångsrik. Den tillämpas nu också vid andra centra som i andra amerikanska delstater byggts upp med Hazelden som förebild. Till Hazelden skickar företag och institutioner över hela och från andra länder sina medarbetare och patienter för behandling. Även svenska företag, föreningar och kommuner har bekostat vistelse vid Hazelden för svenska medborgare och uttryckt stor tillfredsställelse med behandlingsutfallet. För svenskt arbete med behandling av alkohol- och andra drogmissbrukare kan ett överförande och anammande av Minnesotamodellen innebära en väsentlig förnyelse. Särskilt dess samordning av upplysande, tidigt ingripande, behandlande och eftervårdande insatser är av stort intresse. Minnesotamodellens goda resultat bör kunna vitalisera svenskt behandlingsarbete. Ett överförande av Minnesotamodellen till svenska förhållanden fordrar ett förberedande studie- och utredningsarbete. För att genomföra detta bör bevilja medel för projektering m. m. Medlen bör kunna utnyttjas av organisationer och enskilda som avser att studera Minnesotamodellen resp. utreda förutsättningarna för dess överförande till svenska föhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandlingen av proposition 1983/84:100, bil. 7 som sin mening ger regeringen till känna att under anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet bör reserveras . för utvärdering och överförande till svenska förhållanden av den s. k. Minnesotamodellen för behandling av alkohol- och andra drogmissbrukare. () () ()
mot · G7021628 · 1984-01-25 00:00:00 — är främst i vår lag. Dessa inledningsord till en svensk landskapslag kastar ljus över vår rättsstats upprinnelse och grundvalar. Kristendomen är vår grund. etik är rättesnöret som all lagstiftning måste överensstämma med. Kristendomen vilar på . bud är klara och tidlöst giltiga: Frukta och håll hans bud, ty det hör alla människor till! Första budet hävdar oinskränkta suveränitet som ger auktoritet åt övriga bud och hela lära om rätt och rättfärdighet och mänsklig samlevnad. Det femte budet är klart, kort, oföränderligt: Du skall icke dräpa (Exodus 20:13). Den svenska abortlagen gör människan till den som bestämmer över liv och död. Den legaliserar dödandet. Därför måste denna abortlag hävas och en ny lag stiftas. Om så icke sker, har tagit avstånd från etik och rivit upp rättfärdighetens grundvalar. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag om en ny abortlagstiftning.
mot · G7021629 · 1984-01-25 00:00:00 — I den äldre grundlagen fastslogs att överheten inte får någons samvete tvinga eller tvinga låta. Denna grundprincip är sann demokratis . Samvetets frihet måste alltid hävdas i en rättsstat. garanteras inte samvetets frihet i . Bland de negativa bevisen för att samvetsförtryck praktiseras föreligger ett beslut att tre examinerade barnmorskor vägrats få ut legitimation för utövande av sitt yrke. Deras utbildning avser en verksamhet i livets tjänst. Deras tro och kristna övertygelse gör det omöjligt för dem att delta i vissa abortiva ingrepp i syfte att förhindra barns födelse. godkänner inga samvetsskäl. avvisar i sitt betänkande sjukhuspersonalens rätt att vägra medverkan vid aborter. Man måste beteckna denna inställning som uppseendeväckande. Det finns undersökningar som visar att av sjukvårdspersonalen i vårt land upplever aborterna som negativa och helst vill slippa dem i sitt arbete. Från kyrkorna har en närmast enstämmig protest mot samvetsförtrycket framförts, och det torde dessutom finnas en mycket stor majoritet i landet för att samvetets frihet skall hävdas. Det är ytterst viktigt att lagstiftningen tydligt hävdar medborgarens rätt att följa sitt samvetes bud och sin kristna övertygelse. Med hänvisning till de anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag som hävdar samvetsfriheten. () ()
mot · G7021630 · 1984-01-25 00:00:00 — och för barn med behov av särskilt stöd I det nya statsbidraget ingår ett speciellt belopp som hänför sig till barn som är i behov av särskilt stöd. Bidraget har utformats som ett schablonbelopp på . för vart tionde inskrivet barn i dag- och fritidshem. Bidraget tar sålunda inte hänsyn till de lokala förhållandena eller hur många barn som verkligen måste placeras med förtur av sociala eller liknande skäl. Beloppet får därför närmast ses som en generell förstärkning av det ordinarie statsbidraget per inskrivet barn. I praktiken skiftar dock behovet av att placera barn av sociala skäl mycket mellan olika kommuner. Andelen barn med särskilda behov av plats beror på hur det totalt sett ser ut i kommunen från social synpunkt. Kommuner med stort behov av att placera barn av sociala skäl är också sådana kommuner där den ekonomiska situationen är ansträngd. Även med höga sociala ambitioner är det då svårt att nå full behovstäckning inom barnomsorgen. Utöver att förturer inte sällan innebär behov av extra insatser utgör förturerna ett ökat tryck på utbyggnad av verksamheten, dvs. en kostnad för ytterligare platser. Statsbidraget för att öka kommunernas resurser att bereda barn med behov av särskilt stöd och stimulans plats i barnomsorgen är välkommet. Statsbidragets utformning bör dock, med hänsyn till vad vi ovan sagt, ses över så att det tar hänsyn till de olika förhållanden som råder ute i kommunerna. Kommuner som på grund av den sociala situationen tvingas avsätta speciellt stora resurser för att klara mål för barn med behov av särskilt stöd bör via statsbidraget ges kompensation för detta - inte minst med tanke på att det ofta är kommuner som också i övrigt befinner sig i en utsatt situation från kommunalekonomisk synpunkt. Sammanfattningsvis bör alltså statsbidraget få sådan utformning att ersättningen står i proportion till de särskilda åtgärder för barn med behov av särskilt stöd som resp. kommun måste göra. Självfallet måste man ändå söka efter schabloniserade former. Viktigt är dock att de sociala förhållandena i resp. kommun påverkar bidragets storlek. Exempel på vad som bör vägas in är invandrarandel, befolkning i glesbygd, bostadsområden med hög rörlighet i befolkningen och liknande faktorer som avspeglar den sociala situationen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen i sin uppföljning av det nya statsbidragets effekter uppmärksammar frågan om statsbidrag till kommunens kostnader för barn med behov av särskilt stöd. () ()
mot · G7021631 · 1984-01-25 00:00:00 — Styrelsen för vårdartjänst är ett statligt organ som tillhandahåller vårdartjänst och annan omvårdnad för ungdomar med rörelsehinder och andra funktionsnedsättningar i samband med utbildning av olika slag. Verksamheten bedrivs dels i form av boende och omvårdnad för eleverna i riksgymnasiet för rörelsehindrade m. fl. i gymnasium i , dels i form av vårdartjänst åt studerande med rörelsehinder eller andra funktionsnedsättningar i samband med eftergymnasiala studier. beslöt med anledning av regeringens proposition 1983/84:27 om åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet att försöksverksamheten med gymnasial riksskola skall upphöra och verksamheten övergå till huvudman. skall alltså den handikappade gymnasieelevens hemkommun vara ansvarig för kostnaderna, även om utbildningen sker på annan ort. kommer därför styrelsen för vårdartjänst endast att handha vårdartjänst, dvs. personlig och praktisk hjälp åt dem som studerar vid högskolor/universitet och folkhögskolor. Det finns också andra utbildningsformer, utöver grundskola och gymnasium, där styrelsen för vårdartjänst behöver träda in. Formellt har den inte den möjligheten, utan måste i så fall begära särskilt tillstånd för varje elev. Ett gränsdragningsproblem utgör vuxna med lindrigare utvecklingsstörning. När kommunerna blir ansvariga för gymnasieutbildning åt de rörelsehindrade ungdomarna, så finns det en risk för att vuxna rörelsehindrade och med andra funktionsnedsättningar glöms bort. Proposition 1983/84:27 bygger ju i all väsentlighet på att bereda handikappade barn och ungdomar utbildning. Men fortfarande råder stora brister i utbildningen hos många svårt handikappade i vuxen ålder. Det var ju de gravt rörelsehindrade fick skolplikt. För att göra det möjligt för dem att efterfråga utbildning utöver den obligatoriska skolan borde styrelsen för vårdartjänst ha möjlighet att bistå med vårdartjänst och omvårdnad. Det handlar om mycket få elever - men om styrelsen för vårdartjänst inte får ansvaret är det stor risk att de ramlar mellan stolarna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att styrelsen för vårdartjänst skall ha ansvaret för handikappade vuxenstuderandes behov av vårdartjänst vid utbildningar efter den obligatoriska skolan.
mot · G7021634 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Bidrag till ensamstående adoptivförälder Bidragsförskott kan enligt gällande regler inte utgå till ensamstående adoptivförälder. Skälet anses vara att stöd enligt bidragsförskottsreglerna utgör en garanti för bidrag som utdömts från make/maka vid skilsmässa, ett förhållande som gäller såväl biologiska föräldrar som makar vilka en gång adopterat barn tillsammans. Utanför denna lag faller emellertid ensamstående adoptivföräldrar. Här finns det ju ingen anknytning till en existerande underhållsskyldig far eller mor. Bortser man från stödformens rekvisit och ser till barnets bästa blir förhållandet helt annorlunda. Över tiden har barnets rätt tagit över stödformens rekvisit genom praxis. Grunden kvarstår alltjämt i teorin, men biragsförskottet utbetalas oavsett ensamförälderns ekonomi eller om samhället har praktisk möjlighet att söka sitt åter av den underhållsskyldige. Utdöms ett lägre underhåll än de . som gäller som bidragsförskott betalar också samhället mellanskillnaden. Denna praxis gäller dock inte ensamstående adoptivförälder. Här gäller alltfort det ursprungliga rekvisitet. Finns ingen underhållsskyldig fader/moder utbetalas inte heller något stöd i form av bidragsförskott. De ca 350 barn i vårt land som genom adoptionsmyndighetens tillståndsgivning blivit placerade i hem med ensamstående adoptivförälder ställs utanför en stödform som eljest omfattar alla barn med ensamförälder i vårt land och där det ursprungliga rekvisitet finns. Detta kan inte vara riktigt. Samhällets tillståndsgivning i samband med adoptioner vilar såvitt vi förstår på samma grund som lagen om bidragsförskott. Den vilar på omtanken om barnets bästa. Så anser också utredningen och deras barn, SOU 1983:51, vilken också föreslår en lagändring enligt följande: Förslag till lag om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn Härigenom föreskrivs följande. I enlighet med vad som föreskrivs i denna lag lämnas särskilt bidrag av allmänna medel till barn som är adopterat av endast en person och som är bosatt här i landet. Lagen tillämpas dock inte om adoptionen har avsett eget eller makes barn. Är barnet inte svensk medborgare, tillämpas lagen endast om också barnets vårdnadshavare är bosatt här i landet och antingen denne eller barnet vistas här . I övrigt gäller beträffande det särskilda bidraget i tillämpliga delar vad som föreskrivs om bidragsförskott i 3, 4, 5 och 6 §§, 7 § andra stycket, 8-14 samt 19-24 §§ lagen (1964:14) om bidragsförskott. 1983/84 1634-1639 sammanförde socialministern 1983:51 med en rad andra utredningar i en beredningsgrupp för fortsatta överväganden. Därigenom kommer en lösning - på ett problem som väntat på sin lösning att ytterligare skjutas upp . Då utvecklingen opinionsmässigt för länge sedan banat väg för jämställdhet mellan barn hos ensamstående föräldrar och barn hos ensamstående adoptivföräldrar och då det är angeläget för de barns bästa, som växer upp i hem med ensamstående adoptivföräldrar, hemställer vi att beslutar begära att regeringen prövar möjligheterna att ur pågående beredningsarbete bryta loss frågan om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. () ()
mot · G7021635 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Halmbränning på åkrarna förekommer fortfarande i stor utsträckning. Ur miljösynpunkt vore det bättre om halmen brukades ner i jorden eller samlades in för vidareförädling. Vid vissa väderlekssituationer vållar halmbränning stora olägenheter för de kringboende. Sotade rester av bränd halm kan påträffas vida omkring men det största problemet är luftföroreningen. Halmbränning i kombination med het, fuktig luft ger höga stoftkoncentrationer, vilket besvärar människor med andningssvårigheter. Det drabbar inte endast människorna i den kommun där bränningen pågår utan besvären kan uppträda långt från själva bränningsstället. För att få en vidare bedömning av situationen måste samråd ske mellan närliggande kommuner, så att en intensiv bränning inte kan pågå då väderlekssituationen inte tillåter en sådan. Problemen bedöms vara av sådana dimensioner att det inte endast kan krävas tillstånd ur brandsynpunkt utan då situationen bedöms sådan, att sanitära olägenheter kan befaras, bör miljö- och hälsoskyddsnämnden kunna utfärda förbud mot halmbränning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att sådana tillämpningsföreskrifter utfärdas till hälsoskyddslagen att tillstånd för halmbränning, förutom från brandmyndigheten, krävs från miljö- och hälsoskyddsnämnden. HANS () () 1 * 1983184.3 sami.
mot · G7021637 · 1984-01-24 00:00:00 — Förste vice talman och till ensamstående adoptivförälder Bidragsförskott utgår till alla ensamstående vårdnadshavare, om den underhållsskyldige ej kan betala underhållsbidrag. Även i de fall då fadern är okänd eller faderskapsutredning pågår utbetalas bidragsförskott. garanteras stödet även barn med utländskt medborgarskap. Barn till ensamstående adoptivföräldrar är emellertid inte jämställda med andra barn i samma familjesituation, då bidragsförskott ej utgår för dessa barn. Det finns ca 300 ensamstående adoptivföräldrar i . Det rådande systemet i förening med bostadsbidragets utformning i kombination med skattesystemet medför att en ensamförälderfamilj med adoptivbarn lever på en betydligt lägre standard än motsvarande ensamförälderfamilj med biologiska barn. Mycket stora inkomstökningar skulle krävas för att de efter skatt, bortfallande bostadsbidrag och eventuellt höjda daghemsavgifter skulle ge ett inkomsttillskott i dessa familjer motsvarande bidragsförskottet. har föreslagit ett särskilt bidrag motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar. En beredningsgrupp gör f. n. en samlad bearbetning av detta utredningsbetänkande jämte ett flertal andra betänkanden rörande barnfamiljernas ekonomiska situation. Behovet av ett jämställt barnstöd för de ensamstående adoptivföräldrarna är emellertid påträngande, och det är därför angeläget att reformen som kan beräknas kosta omkring 2,5 milj. kr. genomförs utan dröjsmål. Vi anser därför att det särskilda bidraget motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar bör brytas ur den samlade familj eekonomiska översynen. Eventuella merkostnader för reformen täcks av besparingar inom andra delar av socialförsäkringen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om skyndsamt förslag till bidrag motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar. () ()
mot · G7021638 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84:1638 m. fl. Höjning av det allmänna barnbidraget Barnfamiljerna drabbas hårt av regeringens ekonomiska politik och deras ekonomi försämras av ständiga hyres- och prishöjningar. Barnbidragen uppväger inte de ökade kostnaderna för flertalet barnfamiljer. Vpk vidhåller sitt tidigare framförda krav på att barnbidragen skall höjas ytterligare, så att de uppgår till av basbeloppet. Genom knytningen till basbeloppet skulle de också bli värdesäkrade. Levnadskostnaderna ökar ständigt och de höjningar som har gjorts av barnbidragen har bara kunnat ersätta redan inträffade pris- och hyreshöjningar. Barnfamiljerna får sin kompensation genom höjda barnbidrag långt efter det att levnadskostnaderna har ökat. Det rimliga vöre därför i stället värdebeständiga barnbidrag. Som exempel på att barnfamiljerna får en allt besvärligare situation kan nämnas att regeringen slopade en stor del av livsmedelssubventionerna utan att i årets budgetproposition komma med några förslag som kompenserar denna fördyring av livsmedlen. Detta är naturligtvis särskilt kännbart för barnfamiljer. Vpk föreslår att en planmässig höjning av barnbidragen kommer till stånd, så att barnbidraget uppgår till av basbeloppet senast /89. Som ett första steg i denna planmässiga ökning bör barnbidraget höjas så att det motsvarar av basbeloppet, vilket innebär ett barnbidrag av storleken . per barn och år. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar anta följande Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrives att 1§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha nedan angivna lydelse. För barn, som är svensk medborgare och bosatt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med belopp motsvarande av gällande basbelopp i enlighet med vad nedan närmare stadgas. Allmänt barnbidrag i riket. Denna lag träder i kraft . 2. att fattar principbeslut om följande plan för höjning av barnbidragen så att dessa fr. o. m. uppgår till , , , , samt fr. o. m. av basbeloppet, 3. att beslutar att under bilaga 7, C1 Allmänna barnbidrag, på statsbudgeten 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . utöver regeringens förslag. HANS (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)