mot · G802156 · 1984-11-20 00:00:00 — m. fl. Familjeplanering och abortvård (prop. 1984/85:48) Mer stöd i abortsituationen! Varje års görs mellan 31 000 och 34 000 aborter. av aborterna görs senast i 12:e graviditetsveckan. Det blir allt vanligare med tidiga abortingrepp, och de sker numera oftast polikliniskt, dvs. inom den öppna vården. För kvinnor i abortsituation har möjligheterna att få tidig abort inneburit både medicinska och psykologiska fördelar. Men att genomgå en abort är ändå något svårt för många kvinnor och även för män som berörs. Omkring en tredjedel av de kvinnor som genomgått abort har fått mer eller mindre svåra psykiska besvär. har sorgen efter en abort kommit fram först . Det är bra att det skett en avdramatisering av aborterna, men man kan också fråga sig om inte abortsituationen, åtminstone för en del kvinnor, upplevs för opersonligt och för rutinmässigt. En bättre psykosocial rådgivning måste erbjudas alla kvinnor och män i en abortsituation. Denna psykosociala rådgivning skall ses som ett stöd för de berörda och också vara ett sätt att förhindra psykiska efterreaktioner. Det kan ske i samtal med kurator, läkare eller annan personal. Det psykosociala stödet skall erbjudas både inför en abort och efter en genomgången sådan. Sjuk vårdsansvariga bör ålägga att ombesörja en utbyggnad av det psykosociala stödet i tillräckligt stor omfattning. En fortsatt satsning på preventivmedelsrådgivningen och upplysning i samlevnadsfrågor är angelägen, inte minst för att ytterligare minska antalet aborter. En utbyggd preventivmedelsrådgivning har en direkt återverkan på abortfrekvensen i positiv riktning. Enligt docent (expert i abortkommittén) bedömning skulle kanske en tredjedel av aborterna kunna undvikas med förbättrad preventivmedelsrådgivning och med förbättrade preventivmedel. Preventivmedelsrådgivningen har utökats sedan abortlagen började gälla, men fortfarande motsvarar antalet rådgivningsbesök en miniminivå. Antalet rådgivningsbesök ligger i de flesta län mellan 310 och 380 besök per 1 000 fertila kvinnor och år. har uppskattat rådgivningsbehovet till 500 besök per 1 000 fertila kvinnor och år. Enligt vpk:s mening bör hälften av alla kvinnor i fertil ålder ha möjlighet till rådgivning. Det behövs en norm för att trygga utbyggnaden av rådgivningen. Sjukvårdsansvariga bör åläggas att bygga ut rådgivningen efter ovannämnda dimension. beräknade att ersättningen till sjukvårdshuvudmännen för en sådan utbyggnad skulle öka från 51 milj. kr. till 69 milj. kr. (avsåg kostnadsnivå). Medel för en utbyggnad och en kvalitativt förbättrad preventivsmedelsrådgivning bör utgå från statskassan. I en undersökning bland abortsökande kvinnor i redovisas att av kvinnorna sökte abort på grund av yttre omständigheter, såsom brist på daghemsplats, arbetslöshet och dåliga bostadsförhållanden. ville inte ha fler barn, angav ekonomiska skäl och angav svårigheter med yrke och utbildning. För att minska antalet aborter måste samhället göras mer barnvänligt genom bl. a. sociala reformer som gör barnen till en tillgång och inte till en belastning för föräldrarna. 6 timmars arbetsdag, ett arbetsliv som går att förena med att ha barn, bättre ekonomiska villkor för barnfamiljer och utbyggd barnomsorg är några exempel på förbättringar för barnfamiljerna och . Bättre undervisning i sex och samlevnad på skolorna! Det behövs ett intensifierat upplysningsarbete i sex och samlevnadsfrågor i vid bemärkelse och där preventivmedelskunskap är en viktig del. Den begränsade samlevnadsundervisning som bedrivs är mer inriktad på information än på samtal om etiska aspekter på samlevnad eller om känslor och relationer. Elevernas möjligheter att få insikt om homosexualitet är t. ex. nästan helt obefintliga. Samlevnadsundervisningen har en svag ställning i grundutbildningen för alla berörda lärarkategorier. De förslag till förstärkning av undervisningen som föreslogs av USSU 1974 (utredningen rörande sexual- och samlevnadsfrågor i undervisnings- och upplysningsarbete) har i stort sett lämnats utan åtgärd. Genom decentralisering av utbildningsansvar för lärarutbildning har samhället små möjligheter att påverka utbildningens innehåll och omfattning. Samlevnadsundervisningen i skolan och i lärarutbildningen måste enligt vår mening planeras in som en del i en större helhet. har antalet diagnostiserade könssjukdomar ökat bland unga människor. Därför måste också kunskap och könssjukdomar ges i skolans sex- och samlevnadsundervisning. Läkare - gynekologer - och barnmorskor är bäst lämpade att förmedla denna specifika del av undervisningen. Förutsättningar måste skapas så att det kan bli möjligt för dessa att medverka i skolan. Än mer viktigt är det att denna del av sex- och samlevnadsundervisningen belyses, med tanke på att i cancerkommitténs lagda betänkande redovisas att sexualvanor kommer på tredje plats vad gäller orsak till cancer. har haft en klart pådrivande roll för utvecklingen av den abortförebyggande verksamheten. Det har funnits en samordning mellan rådgivnings- och upplysningsarbetet, vilket har varit en stimulans för utvecklingen ute i landet. måste också i fortsättningen få de resurser som behövs för att kunna följa, bevaka och samordna det abortförebyggande arbetet. I nuvarande organisationer saknas samordningen mellan mödrahälsovård/preventivmedelsrådgivning och abortförebyggande upplysning. Medel borde avsättas för åtminstone en tjänst där arbetsuppgiften skall vara ett uttalat ansvar för samordningen av den abortförebyggande verksamheten. Det behövs specialdestinerade statsbidrag utgick ett specialdestinerat bidrag till landstingen för preventivmedelsrådgivningen. I propositionen uttalas på många ställen att verksamheten måste ses som ett prioriterat område inom den förebyggande hälsovården. För att kunna garantera en utbyggnad på detta område bör ett specialdestinerat statsbidrag utgå. Ett sådant statsbidrag skulle också medverka till att utjämna de regionala skillnader som finns mellan olika landsting. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att uttalar att det psykosociala stödet bör byggas ut så att alla kvinnor och berörda män i en abortsituation ges möjlighet att få del av det, 2. att uttalar att preventivmedelsrådgivningen bör byggas ut så att hälften av alla kvinnor i fertil ålder skall kunna nås av denna rådgivning, 3. att uttalar att åtgärder bör vidtas för att engagera läkare och barnmorskor i skolans sex- och samlevnadsundervisning, 4. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att bättre trygga samordningen av det abortförebyggande arbetet inom , 5. att hos regeringen hemställer om ett specialdestinerat statsbidrag för att trygga en utbyggd abort- och preventivmedelsrådgivning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)