mot · G702608 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Lagstiftning om ideella föreningar Frågan om den enskildes ställning inom och gentemot en organisation har kommit att uppmärksammas alltmer . Största intresset och starkaste kritiken har därvid kollektivanslutningen av fackföreningsmedlemmar till det socialdemokratiska partiet föranlett. har åtta gånger uttalat sig emot denna för vår demokrati främmande form för anslutning av medlemmar till politiskt parti. Men även i övrigt har den enskildes ställning contra organisationerna diskuterats i allt större utsträckning. Flera händelser har aktualiserat frågan om eventuellt behov av lagstiftning för att skydda medlemmens ställning också utöver skyddet att bli kollektivt ansluten till politiskt parti. Som exempel på sådana händelser kan erinras om uppmärksammade fall av uteslutning av medlemmar, sammankoppling av medlemskap och anlitande av visst försäkringsbolag samt blockader dels mot enmansföretagare utan anställda, dels mot företagare utan anställda som är medlemmar i den blockerande organisationen. Mot denna bakgrund och även med hänsyn till tendenserna till korporativism i vårt samhälle finns det numera starka motiv för att noggrant överväga eventuellt behov av samhälleliga regler för den enskildes grundläggande rättställning inom och gentemot en organisation. Det kan, förutom skyddet mot kollektivanslutning som bör regleras i särskild lag, exempelvis gälla rätten att bli medlem i, rätten till utträde ur och rätten att stå utanför organisation, rättigheter och skyldigheter vid hot eller beslut om uteslutning samt kollektiva beslut som gäller medlemmens förhållande utanför områden som är organisationens uppgifter. I har vid ett flertal tillfällen motionsledes framförts krav på utredning av frågan om ramlagstiftning för ideella föreningar. har på lagutskottets hemställan avslagit motionskrav på utredning av denna fråga. Motivet för att avslå motionsyrkanden har bl. a. varit att ett ställningstagande till frågan om en lagreglering av ideella föreningar borde anstå i avvaktan på statsmakternas beslut med anledning av de förslag som stiftelseutredningen och nya arbetsrättskommittén skulle komma att lägga fram (LU 1982/83:22). Det hänvisades även till kooperationsutredningens översyn av lagen om ekonomiska föreningar. Som betonades i centerledamöternas särskilda yttrande, som fogats till lagutskottets betänkande (LU 1982/83:22) har avvisandena av motionskraven alltså ej inneburit att i princip uttalat sig emot någon form av lagstiftning gällande ideella föreningar utan endast att ett ställningstagande till frågan skulle anstå i avvaktan på resultatet av nämnda utredningar. Justitieminister uttalade samma uppfattning i en frågedebatt i . Han framhöll därvid även att han fann det naturligt att vi med tiden får en lag om ideella föreningar i vilken bl. a. skall finnas allmänna bestämmelser om skydd för den enskilde. Vi delar dåvarande justitieministerns uppfattning och anser att det kommer att fordras lagregler om bl. a. grundläggande rättigheter för medlem inom och gentemot en organisation. Motiv för att nu ta ställning till frågan om sådan lagreglering är bl. a. att de utredningar som lagutskottet tidigare hänvisat till numera har avslutat sitt arbete. Nya arbetsrättskommittén slutförde sitt arbete redan 1982 då betänkandet (SOU 1982:60) MBL i utveckling avlämnades. som tillsattes 1975 avgav 1979 betänkandet (Ds Ju 1979:4) Stiftelser. Dess arbete upphörde i och med utgången av september 1983 i enlighet med ett regeringsbeslut . Enligt ett frågesvar i kommer dess arbetsuppgifter att slutföras inom . Bland motiv för någon form av lagstiftning gällande ideella föreningar har förutom vikten av skydd för den enskilde individen även framhållits de viktiga funktioner föreningar, som är organiserade såsom ideella, har i vårt moderna samhälle. Det gäller både som företrädare för sina medlemmar och som handhavare av uppgifter som de anförtros av samhället. Det kan vara uppgifter som annars skulle handhas av något offentligrättsligt organ. Det fattade beslutet om införande av löntagarfonder är exempel på hur organisationer får beslutanderätt även över samhällets gemensamma egendom. Av de aktier, som kommer att ägas av AP-fonden men förvaltas av s. k. löntagarfondsstyrelser, måste de senare överlåta rösträtten för hälften av aktierna i ett aktiebolag till lokal facklig organisation som begär det. Rösträtten för aktier som ägs av hela samhället övergår alltså från ett samhällsorgan till enskilda organisationer. Även detta är motiv för att överväga ramlagstiftning gällande sådana och andra ideella organisationer. Jämför man med ekonomiska föreningar har det alltid varit naturligt att det funnits en lagstiftning gällande dessa. Lagen om ekonomiska föreningar innehåller dels regler motsvarande aktiebolagslagen för aktiebolagen, dels regler om medlems rättigheter och skyldigheter. Det finns alltså för denna typ av föreningar bestämmelser som reglerar medlemmens ställning. Det kan nämnas att även om det inte finns någon speciell lag för ideella föreningar är vissa lagbestämmelser tillämpliga på dem enligt allmänna rättsprinciper. En utredning om behovet av och förutsättningarna för en ramlagstiftning gällande ideella föreningar bör enligt vår uppfattning nu företas. Olika ideella organisationer har mycket olika uppbyggnad, verksamhet och inriktning m. m. En eventuell ramlagstiftning får inte på något sätt medföra att variationsrikedomen inom föreningslivet begränsas. Men det bör prövas om det utan att begränsa den för oss alla självklara och även grundlagsfästa föreningsfriheten kan införas en viss ramlagstiftning. Denna lagstiftning skulle exempelvis innehålla dels regler som skyddar den enskildes ställning inom och gentemot en organisation, dels grundläggande regler för ideella föreningar särskilt med hänsyn till att många av dem har synnerligen betydelsefulla uppgifter i dagens - och av allt att döma även i morgondagens - samhälle. Liksom en sådan eventuell lagstiftning inte får verka hindrande på föreningsliv och organisationsväsende får den inte heller ges byråkratiska inslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan om ramlagstiftning för ideella föreningar utreds. (C) () () () () () () () ()