mot · G7021758 · 1984-01-24 00:00:00 — Skolan måste ge eleverna grundläggande kunskaper i näringslära och matlagning. Den bör också grundlägga en god matkultur hos barnen. För att ge barnen sådana kunskaper måste tillräckligt utrymme i undervisningen ges åt ämnet hemkunskap. Av utomordentligt stor betydelse är också de läromedel som används i undervisningen. Dessvärre uppfyller många läroböcker i ämnet inte de kvalitetskrav som måste ställas. Bristerna är till vissa delar häpnadsväckande stora. Framför allt gäller det informationen om animaliska livsmedel. Särskilt märkbara blir bristerna i de många klasser där undervisningen i ämnet handhas av ordinarie klasslärare som saknar fackkunskaper på området. Enligt läroplanen skall all verksamhet i skolan omfattas av pedagogiskt uppsatta mål. Det borde vara möjligt att göra betydligt mera av skollunchen än vad som görs. Det är angeläget att förhållandena i skolornas matbespisningar förbättras. Som det nu är väljer många elever att avstå från skollunchen och i stället låta måltiden bestå av läsk och bullar. Skolans måltider skall ge eleverna allsidig och vällagad mat och medverka till att de får en god matkultur. Genom att schemalägga skolmåltiderna skulle dessa integreras i skolans undervisning. Förutom att de pedagogiska målen skulle uppfyllas, skulle också måltidsmiljön förbättras, vilket säkert skulle få till följd att inställningen till skolmaten blir en annan. Att införa ändringar i riktning mot schemalagda måltider är kostnadskrävande. Det är därför att anta att kommunerna - trots att de flesta är överens om att nuvarande förhållande inte är tillfredsställande inte på eget initiativ kommer att genomföra några större förändringar . För att få ändringar till stånd kan det därför behövas centrala rekommendationer och stimulanser. Det är därför en mycket angelägen uppgift att på olika sätt bevaka att skollunchen både får en tillfredsställande sammansättning och blir ett led i undervisningen. En hel del föreningar gör redan betydande insatser på detta område, exempelvis i form av informationsinsatser riktade både gentemot centrala instanser, som kommunerna och deras skolstyrelser, samt utbildning av ekonomipersonal och andra ansvariga för skolmåltiderna. LT:s förlag har påbörjat produktion av ett läromedelspaket i hemkunskap för i första hand . Det är viktigt att skolmåltiderna får samma plats i undervisningen som läroämnena, men också att denna undervisning präglas av matglädje och Därigenom kan man uppnå det övergripande målet att grundlägga goda matvanor. När det gäller information och produktion av material m. m. behövs ökade men framför allt mera samordnade insatser. Kommunernas ansträngda ekonomi gör det särskilt angeläget att dessa insatser samordnas på ett bättre sätt . Det är slutligen viktigt att det vidtas åtgärder som syftar till att ge skolmåltiderna en mer framträdande plats i undervisningen, vilket förhoppningsvis kan resultera i att goda kost- och matvanor grundläggs . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar sig för vikten av att läromedel i ämnet hemkunskap för såväl som gymnasieskolan utarbetas, 2. att hos regeringen hemställer om förslag om åtgärder i syfte att låta skolans måltider ingå som ett led i undervisningen.