mot · G7022423 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Ersättningen till lokal och regional kollektiv persontrafik Den kommunala sektorn måste till följd av sin ekonomiska tyngd ägna särskild uppmärksamhet åt arbetet att planera ekonomi. Ca en fjärdedel, , av de sammanlagda kommunala utgifterna täcks av statsbidrag; kommunalskatterna täcker drygt hälften medan övriga inkomster och avgifter står för återstoden. Volymökningen i kommuner och landsting beräknas uppgå till 1984.1 ett läge med stort underskott inom den offentliga sektorn är det helt oacceptabelt med en volymexpansion på det kommunala området. Vi har vid upprepade tillfällen hävdat att nolltillväxt skulle ha behövt uppsättas som mål . Det är ännu mer angeläget att detta mål kan uppnås 1985. De alternativ vi redovisar för den kommunala sektorn är baserade på nolltillväxt i den kommunala konsumtionsvolymen. En central del i en politik för att kunna återställa balansen i de offentliga finanserna är ett lagstadgat kommunalt skattestopp. bör en utredning påbörjas om en lämplig utformning av ett lagstadgat kommunalt skattetak. Vi har tidigare föreslagit att resterande av skatteunderlaget för juridiska personer skulle överföras till staten. Vi föreslår i annat sammanhang att indragningen på ca sker från . Därutöver föreslår vi att statsbidraget till kommunsektorn minskas med 5,5 miljarder . måste den statliga detaljregleringen av kommunerna minskas radikalt. Därigenom ges kommunerna möjlighet att förfoga över sina resurser på ett mer rationellt sätt. Vi föreslår att en miljard avsätts som ett riktat stöd till de kommuner som hamnar i ett särskilt utsatt finansiellt läge till följd av dessa åtgärder. Förutom önskemålet om en åtstramning har inriktningen av våra besparingar styrts av tre faktorer: Bidragens fördelning mellan olika kommuner Eventuell bindning av statsbidragen till viss verksamhet. Kommunernas likviditet har varit osedvanligt god. Genom att studera finansieringskapitalet (omsättningstillgångar minus kortfristiga skulder) kan man få ett mått på kommunens ekonomiska styrka. ökade primärkommunernas investeringskapital med . uppgick de därmed till drygt 17 miljarder. Det motsvarar nästan . per skattekrona - en fördubbling . Det rekordstora finansieringskapitalet innebär att kommunerna f. n. har en mycket god likviditet. Landstingens finansiella situation är än gynnsammare. av primärkommunerna har en svag ekonomi och dålig likviditetssituation. Våra besparingsförslag kommer därför inte direkt att leda till någon dramatisk förändring av verksamheten i kommuner och landsting, utan förändringen kan ske successivt. De som drabbas av våra indragningar kommer dessutom att delvis kompenseras genom vårt riktade stöd. När det gäller statsbidragen till viss verksamhet visar hittillsvarande erfarenheter att indragning av specialdestinerade statsbidrag inte får till effekt att motsvarande verksamhet minskar. 1 stället har samtliga förvaltningar solidariskt fått bära effekterna av indragna statsbidrag. Våra besparingar syftar som nämnts till att kommunernas tillväxt skall upphöra. Genom nolltillväxt i de kommunala utgifterna kan 4 miljarder sparas. Därutöver kan en minskning av kommunernas finansieringskapital ske. Minskningen av statsbidragen kan i princip ske på alla områden eftersom det i sig inte innebär att verksamhetens inriktning och omfattning behöver påverkas. De omfattande indragningar som vi föreslår riktar sig visserligen mot vissa statsbidrag. Det föreligger dock inget oupplösligt samband mellan bindning och verksamhet. Rent tekniskt föreslås därför att reduktionen medelst överföringen till den kommunala sektorn får formen av bl. a. ett borttagande av statsbidragen, för ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik. Neddragningen av statsbidragen innebär en förändring i de finansiella relationerna mellan staten och kommunsektorn. Kommunerna får avgöra hur och vilken verksamhet som skall beröras. Det långsiktiga målet bör vara en successiv minskning av de specialdestinerade statsbidragen, i syfte att göra kommunerna mer självständiga och minska den finansiella belastningen på statsbudgeten. De minskade statsbidragen är nödvändiga mot bakgrund av den allvarliga statsfinansiella situationen. Vidtas inte dessa åtgärder nu kommer kommunsektorn att hamna i en finansiell kris när statsfinanserna nödvändiggör ännu väsentligt hårdare nedskärningar. Valet står inte mellan att göra nedskärningar av statsbidragen eller att avstå. Valet står i stället mellan att göra nedskärningar nu och i ordnade former, eller att vi skall tvingas till dramatiska nedskärningar i ett statsfinansiellt krisläge. Med stöd av ovanstående hemställs att till Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik anslår . () () () () () () PER STENMARCK (m) () () ()