mot · G802127 · 1984-11-12 00:00:00 — Motion 1984/85:127 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) I motion 1984/85:125 av m.fl. utvecklar vi närmare våra synpunkter på aktuella ekonomiska läge, situationen på arbetsmarknaden samt våra synpunkter på den allmänna inriktningen i propositionen. I denna motion kommer vi endast att beröra vissa konkreta åtgärder inom verksamhetsområde. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Under den nuvarande regeringen har den totala arbetslöshetens omfattning ökat till en nivå som förekommit. Situationen på arbetsmarknaden är mycket allvarlig. Enligt de senast tillgängliga arbetslöshetssiffrorna uppgår den totala arbetslösheten till 7,för oktober månad. Detta innebär att ca 340000 personer står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Regeringen har misslyckats med att skapa förutsättningar för 350 300 250 200 150 i i 1 1 1 1 i l l i i i jan febr marsapril maj juni juli aug sept okt nov doc Källa: SCB + AMS. l000-tal personer 400 -z I stället har den totala arbetslösheten alltsedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde ökat i jämförelse med motsvarande månad föregående år. Regeringens åtgärder, i form av skatteökningar, kommer som vi påpekat i motion 1984/85: 125 att få mycket negativa effekter för sysselsättningen. Den köpkraftsindragning som blir följden av skattehöjningarna kommer att slå ut produktiva arbeten. Denna utslagning kommer att bli av ungefär samma storleksordning som det antal nya konstlade arbeten som regeringen föreslår skall inrättas. Resultatet kommer således att bli att normala arbeten kommer att ersättas av beredskapsarbeten och liknande. Arbetsmarknadsmyndigheterna har utnyttjat sina anslag på ett sådant sätt att man kommer att tvingas till kraftiga nedskärningar av såväl antalet beredskapsarbeten som antalet placeringar med rekryteringsstöd om man inte får någon anslagsökning. Med hänsyn till det aktuella läget på arbetsmarknaden anser vi det motiverat att ytterligare medel tillskjuts för att möjliggöra beredskapsarbeten och rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa. Regeringen har föreslagit att skall anvisas för arbetsmarknadspolitiska åtgärder; 500 milj. kr. för beredskapsarbeten, 250 milj. kr. för beredskapsarbeten av investeringskaraktär i sex Norrlandslän, 500 milj. kr. för rekryteringsstöd till näringsliv och kommuner samt 500 milj. kr. Det är anmärkningsvärt att regeringen redan i ett så tidigt skede under budgetåret inkommer till med begäran om utökade anslag. Vid behandlingen av proposition 1983/84:150, kompletteringspropositionen, anvisades en finansfullmakt om , att disponeras av regeringen för bl. a. sysselsättningsskapande åtgärder. Såvitt vi erfarit har ännu icke några medel ur denna tagits i bruk. Regeringen borde, i stället för att anhålla om nya medel, i första hand utnyttja de medel som anvisats i finansfullmakten. Det ankommer på regeringen själv att besluta när och i vilken utsträckning medlen i finansfullmakten skall brukas för sysselsättningsskapande åtgärder. Vi anser emellertid att det för att förbättra AMS möjligheter till planering vore motiverat att regeringen nu anslår ca 750 milj. kr. till AMS för olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Det innebär att regeringen har betydande reserv i finansfullmakten om ytterligare åtgärder skulle visa sig vara nödvändiga. I samband med förslaget om att införa ett rekryteringsstöd framhöll vi i motion 1983/84: 120 att det fanns en uppenbar risk att detta stöd i stor utsträckning skulle komma att användas som en subvention av nyanställningar, vilka skulle ha kommit till stånd även om rekryteringsstödet inte hade funnits. Vi fruktade att mer svårplacerade grupper på arbetsmarknaden inte i första hand skulle komma i åtnjutande av den subvention rekry Det är med tillfredsställelse vi noterar att regeringen nu delar vår uppfattning, att rekryteringsstödet och de enskilda beredskapsarbetena i fortsättningen huvudsakligen skall utnyttjas för långtidsarbetslösa. En av de positiva aspekterna av rekryteringsstödet är att detta är avsett för anställningar inom näringslivet. Rekryteringsstödet leder således i många fall fram till produktiva arbeten. Regeringen bör anvisa ytterligare 400 milj. kr. till AMS för rekryteringsstöd inom näringslivet under innevarande budgetår. Regeringen föreslår också ett system för rekryteringsstöd för anställning i kommuner och landsting. Stödet skulle fungera enligt ungefär samma principer som det nuvarande rekryteringsstödet för anställningar inom näringslivet, men utgå endast för fasta anställningar. har den kommunala sysselsättningen ökat fyra gånger. Konsekvenserna av denna kraftiga personalökning har kunnat utläsas på skattsedlarna. Kommunala skatter har stigit kraftigt. Vi har nått en nivå då den offentliga sektorns andel av ekonomin är alltför stor och måste nedbringas. Kommunerna behöver inte fler utan snarare färre anställda. Regeringens förslag är en effektuering av en beställning från den senaste socialdemokratiska partikongressen. Den ansåg att fler beredskapsarbeten skulle omvandlas till fasta arbeten i kommuner och landsting. Sysselsättningen inom den offentliga sektorn skulle vara ett aktivt medel att bekämpa arbetslöshet. Vi kan inte acceptera ett system som med subventioner stimulerar kommunerna att ytterligare utöka sin personal. Detta skulle snabbt ge negativa konsekvenser för den totala sysselsättningen. Fler kommunalt anställda kräver högre kommunalskatter, vilket i sin tur leder till mindre konsumtion och därmed lägre sysselsättning. Förslaget att utvidga rekryteringsstödet till den offentliga sektorn måste således avvisas. Regeringen föreslår att sammanlagt 750 milj. kr. anvisas för beredskapsarbeten, varav en tredjedel för beredskapsarbeten av investeringskaraktär i de sex nordligaste länen. Beredskapsarbeten får inte bli ett självändamål. Det kan emellertid vara motiverat att använda beredskapsarbeten för att hjälpa långtidsarbetslösa att hålla en sådan kontakt med arbetslivet att deras framtida återinträdande på den reguljära arbetsmarknaden kan underlättas. Även sociala skäl talar för detta. Beredskapsarbeten är emellertid inte någon lösning på regionala strukturella problem. På s. 45 i propositionen påpekar regeringen att arbetslösheten beräknas bli störst i de län som kan ha behov av att minska sin byggnadsarbetarkår". Med utgångspunkt från den analysen förefaller det ogenomtänkt att satsa på beredskapsarbeten för byggnadsarbetare. byggnadsarbetarkåren behöver bantas bör detta ske . Omställningen blir givetvis smärtsam för enskilda individer. Reglerna på arbetsmarknaden kan emellertid inte se annorlunda ut för byggnadsarbetarna, bara för att det är enkelt att ordna offentliga beredskapsarbeten för dessa. En stor mängd byggnader och vägar har uppförts i med hjälp av beredskapsarbetsanslag. Detta är självfallet inte en process som kan pågå ständigt. Det som oftast eufemistiskt kallas tidigareläggning av offentliga investeringar blir lätt skapande av onödiga offentliga investeringar, byggnader och anläggningar som inte bara kostar stat och kommun stora pengar vid uppförandet utan även belastar de kommunala budgetarna. Dessutom riskerar fördelningen av offentliga investeringar att snedvridas. Vad som ovan anförts utesluter emellertid inte att det kan finnas investeringsobjekt som statsmakterna bedömer väsentliga och att en del av dessa kan uppföras i beredskapsarbetsform. I stället för dyrbara nyinvesteringar bör en del av beredskapsarbetsmedlen användas för projekt som syftar till att förbättra underhållet av redan existerande anläggningar. Det finns dock ingen anledning att knyta detta just till de sex nordligaste länen. Enligt vår bedömning bör AMS nu ur finansfullmakten tilldelas ca 350 milj. kr. Nya regler för beslut om kommunala beredskapsarbeten Regeringen föreslår, i enlighet med AMS förslag, en ändring av det nuvarande regelsystemet för beslut om beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär i primär- och landstingskommunal regi. Vi kan instämma i mycket av den kritik som riktas mot det nuvarande systemet. Det konstruerades en gång med hänsyn till de helt förhärskande beredskapsarbetena av investeringskaraktär. Det är med nuvarande fördelning mellan investeringsarbeten och övriga beredskapsarbeten både otympligt och svåröverskådligt. Det är därför positivt att initiativ tas till en reformering, som möjliggör ett enklare förfarande, som beslutsfattandet i mindre grad koncentreras till arbetsmarknadsverkets centrala enheter. Emellertid har det av regeringen presenterade förslaget så många nackdelar. Regeringens förslag riskerar medföra en permanentning av en stor andel beredskapsarbetare inom kommunernas personalorganisation. 1 korthet innebär förslaget att varje kommun skall upprätta en "sysselsättningsreserv, en lista bestående av önskade projekt eller verksamheter. Länsarbetsnämnderna tilldelas ett visst antal beredskapsarbetsplatser, vilka sedan fördelas till kommunerna i enlighet med de sysselsättningsreserver som upprättats. Man kan således från kommunens sida alltid förvänta sig att en del av de ordinarie arbetsuppgifterna kan bli utförda med AMSmedel. Skillnaden mellan beredskapsarbetare och övrig perso nal kommer att i det närmaste försvinna. kommer banden mellan kommunerna och AMS att ytterligare stärkas. Man har t. o. m. från AMS sida talat om möjligheterna att koppla samman AMS datasystem med Kommundatas lönesystem. Den starka knytning mellan AMS och kommunerna som regeringens förslag kommer att medföra vore djupt olycklig. bör avslå regeringens förslag. Regeringen bör i stället ges i uppdrag att återkomma med förslag som skall syfta till att förenkla den nuvarande handläggningsordningen, som man undviker att integrera beredskapsarbetare i kommunens normala arbetskår. Skyddad sysselsättning hos offentliga arbetsgivare Regeringen lägger också förslag som syftar till att omvandla de f. d. T 1beredskapsarbetena, som främst avser tunga missbrukare, till skyddad sysselsättning hos kommuner och landsting. Detta är emellertid inte i så hög grad ett arbetsmarknadspolitiskt problem som ett socialt problem. Många har varit svåra missbrukare . Det är därför uppenbart att det krävs speciella arbets- och anställningsformer för dessa. Arbetet måste vara ett led i ett socialt omhändertagande, som syftar till att rehabilitera dem. Vi anser därför att de sociala myndigheterna måste ta det primära ansvaret för dessa människors situation. Placering i den av regeringen föreslagna formen för skyddade arbeten bör ske på de sociala myndigheternas initiativ. Arbetsförmedlingarna torde inte ha möjlighet att göra den nödvändiga sociala bedömningen. För att denna typ av arbeten skall kunna ordnas krävs vissa förändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen. 1 princip bör dessa personer stå till arbetsmarknadens förfogande. Emellertid kan man inte förvänta sig att någon omfattande utslussning till den ordinarie arbetsmarknaden skall kunna ske. Beträffande lönesättningen vill vi framhålla att det med tanke på den aktuella gruppens missbruksproblem är väsentligt att lönen knyts till den enskildes sociala situation. måste få möjlighet att sätta och utforma lönen på ett sådant sätt att missbruket inte främjas. Regeringen bör återkomma med förslag till lönesättning enligt dessa principer. Regeringen föreslår att skall anvisa 500 milj. kr. under anslaget B 4. Sysselsättningsskapande åtgärder för att kunna användas av regeringen till beredskapsarbeten eller rekryteringsstöd efter hand s-om stora behov redovisas, främst i samband med AMS redovisning av arbetsmarknadsläget . Såsom framhållits ovan anser vi att regeringen i första hand bör utnyttja den finansfullmakt som lämnat. Det finns därför inte någon anledning för att anslå ytterligare medel som reserv. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att avslår regeringens förslag att till sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utnyttjande av regeringens finansfullmakt för anslag till beredskapsarbeten och rekryteringsstöd, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett kommunalt rekryteringsstöd, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nya regler för kommunala beredskapsarbeten, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om offentlig skyddad sysselsättning. () . HÖGMARK (m) () () () () i () () () ()