mot · G7021242 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Vår grundläggande syn på högre utbildning och forskning redovisade vi i partimotion . Vi avser också att återkomma i anslutning till den forskningsproposition regeringen aviserat med överväganden rörande forskningsfrågor. Högskolereformen 1977 innebar att den gamla traditionen med universitetsutbildning enbart knuten till ett fåtal platser definitivt bröts. För har en spridning av den grundläggande högskoleutbildningen framstått som mycket angelägen. Det är ägnat att skapa en bättre regional balans i det samlade utbildningsutbudet. Det finns av allt att döma ett samband mellan elevers benägenhet att välja högre utbildning och avståndet till studieorten. En decentralisering av högskolan är därför viktig ur jämlikhetssynpunkt. Det är dessutom värdefullt ur allmänna regionalpolitiska synpunkter. En högskola är en betydelsefull stimulans för en region. Regelbundna kontakter med regionens näringsliv, arbetsmarknadens organisationer, kommuner, landsting och utvecklingsfonder och den regionala högskolan har visat sig vara till ömsesidig nytta. kommer antalet ungdomar i de åldersgrupper som utgör högskolans huvudsakliga studerandeunderlag att minska påtagligt. Enligt vår mening är det angeläget att redan nu så planmässigt som möjligt söka möta de strukturförändringar som detta kan medföra. Det gäller dels att motverka mer eller mindre panikartade utbildningsneddragningar, dels att se till att eventuellt friställda resurser kan utnyttjas på bästa sätt. Eventuella neddragningar får inte leda till en centralisering av den högre utbildningen. Det är tvärtom angeläget att ytterligare kunna stärka de regionala högskolorna. Det krävs nu en strukturplan för den samlade universitets- och högskoleutbildningen. Denna bör ta sikte på att utveckla de bästa sidorna av de gamla universiteten resp. de regionala högskolorna. De regionala högskolornas främsta fördelar är möjligheterna att förankra utbildningen i regionens närings- och arbetsliv och en förbättrad tillgänglighet för många studerande. De gamla universitetens främsta fördelar ligger i det breda och ofta mycket specialiserade utbudet. Den breda forskningsanknytningen utgör en annan fördel. Enligt vår mening är det emellertid angeläget att en strukturplan också tar upp frågan om de mindra högskolornas forskningsanknytning. Detta kan åstadkommas dels genom utveckling av egen forskning, i första hand sådan som är knuten till regionens närings- och arbetsliv, dels genom samarbete med universiteten i de sex högskoleregio Ett sådant samarbete bör också i ökad utsträckning kunna berika själva utbildningen. I strävan att utveckla de mindre högskolorna är det också angeläget att beakta kvalitetsfrågorna i utbildningen. Det är viktigt att utbildningen i de mindre högskolorna kan hålla jämna steg med de större. Regeringen bör således få i uppdrag att låta utarbeta en samlad strukturplan för universitet och högskolor. Däri bör deras uppgifter och funtionen och omfattningen av olika utbildningar preciseras. Planen bör bl. a. ta sikte på att stärka de små högskolornas ställning i enlighet med de riktlinjer som ovan angivits. Enligt budgetpropositionen avser regeringen att ge UHÄ och SÖ i uppdrag att utreda ett eventuellt återinförande av ADB-linjen till gymnasieskolan. Den skulle då få formen av högre specialkurs. Enligt vår uppfattning krävs en bredare genomgång av vilka typer av datautbildningar vi behöver . En sådan genomgång kan kanske komma att visa att det behövs en omfattande utbildning på hög nivå som med fördel kan anordnas inom gymnasieskolans ram. Den kan då äga rum på betydligt fler platser än vad som normalt är möjligt om högskoleformen väljs. Detta utesluter emellertid inte behovet av en allmän ADB-inriktad utbildningslinje inom högskolans ram. Denna bör då vara statlig och utgöra en naturlig fortsättning på den nämnda gymnasieutbildningen. Enligt vår bedömning kommer efterfrågan på utbildning inom dataområdet att var mycket stor . Det är angeläget att det samlade utbildningsväsendet kan möta detta behov på ett adekvat sätt. Det är också angeläget att datautbildningens roll kan preciseras så att inte det allmänna utbildningsväsendet får ta på sig kostnaderna för sådan utbildning som leverantörer av datautrustning borde stå för. Inte heller bör högskoleväsendet, annat än i form av s. k. uppdragsutbildning, stå för utbildning som kan betraktas som instruktionsutbildning vid företags och institutioners övergång till datoriserade system. Kostnaderna för maskinutrustning vid datautbildning är betydande. Vissa äskanden anger detta klart. Det är därför angeläget att redan befintlig datutrustning hos företag och institutioner kan utnyttjas i större utsträckning. Detta kan ha formen av inbyggd utbildning i företag m. m. Härigenom kan utbildningen ges större omfattning och kanske också ges på fler platser. I detta uppdrag bör också ingå frågan om en förstärkning och reformering av den systemvetenskapliga linjen. Vi är dock beredda att redan nu temporärt i avvaktan på den samlade översynen förstärka anslaget med 1 milj. kr. bör dock redan nu besluta om att linjen bör omfatta 160 poäng. Vad vi här har pekat på rörande datautbildning på olika nivåer samt avgränsning av det allmännas utbildningsansvar och möjligheterna att utnyttja befintlig utrustning bör ligga till grund för en samlad bedömning som kan leda fram till ett förslag till . Detta bör ges regeringen till känna. Samordning av utbildning i och I vår motion rörande besparingar pekade vi på att möjligheterna till samordning mellan , och i ökad utsträckning bör tas till vara. Vi konstaterar bl. a. att juristlinjen är av betydande omfattning i såväl som . Med hänsyn till juristernas arbetsmarknad finns det anledning att överväga en neddragning av utbildningen på någon av orterna. Likaså bör en viss neddragning av ämneslärarutbildningen kunna ske /85. Vidare torde samordning kunna ske mellan KTH och de tekniska utbildningarna i . Det kan också ifrågasättas om inte linje för personal- och arbetslivsfrågor är överdimensionerad. Inom det naturvetenskapliga området är det angeläget att samordningsmöjligheterna med tas till vara. Det bör uppdras åt regeringen att återkomma till med förslag om åtgärder på kortare och . Inför kommande budgetår bör besparingar på omkring 2 milj. kr. vara möjliga att göra. Påbyggnadslinje för bioteknik i och samhällsplanering vid KTH I likhet med UHÄ anser vi att en påbyggnadslinje i bioteknik bör inrättas med 10 nybörjarplatser också i . Det är angeläget att utbildning med denna utpräglade framtidsinriktning kan ges redan nu även i . UHÄ har föreslagit att en ettårig påbyggnadslinje i samhällsplanering anordnas vid KTH. Utbildningen skulle förutom tekniker rekrytera bl. a. personer med ekonomisk utbildning liksom yrkesverksamma samhällsplanerare med annan utbildning. Med hänsyn till det känsliga och komplicerade stadsförnyelsearbete som är aktuellt på många orter anser vi en sådan utbildning angelägen och föreslår att den får startas. Vi vill tillstyrka att en sådan utbildning startas. I budgetproposition (bil. 10, s. 229) föreslås att fördjupningskursen om 20 poäng i sjukgymnastik skall dubbleras. Enligt vår mening finns det goda skäl att dubblera även fördjupningskursen i arbetsterapi. De medel som står till regeringens disposition under anslaget D 7. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. bör utnyttjas för en sådan dubblering. Under det senaste årtiondet har den tekniska högskoleutbildningen byggts ut mycket kraftigt. Tyvärr har inte denna utbyggnad haft någon motsvarighet i ett ökat antal avlagda examina. En mycket stor del av de ökade ramarna har förbrukats av ett drastiskt växande antal studieavbrott. För samhället innebär detta naturligtvis ett betydande resursslöseri. För den enskilde studenten som inte förmår att slutföra utbildningen kan det innebära stora personliga påfrestningar av både ekonomisk och psykisk art. Av budgetpropositionen framgår att föredraganden är medveten om problemet, och hon föreslår också 1,3 milj. kr. Denna resursökning med lär dock inte vara en tillräcklig åtgärd för att lösa problemet. Enligt vår uppfattning är situationen sådan att det är nödvändigt med en grundlig översyn av den tekniska utbildningens utformning. Vi vill här peka på några tänkbara handlingslinjer: Utbildningen görs differentierad. De studerande får möjlighet att välja mellan två utbildningsvägar, en femårig och en treårig. Den femåriga linjen motsvarar den nuvarande linjen med något utökade krav. Den treåriga görs mer praktiskt inriktad, bl. a. på industrins behov. Från industrihåll har framförts önskemål på just en sådan utbildning. En viss möjlighet för studenter att efter förslagsvis första året byta inriktning bör finnas. Förlängning av den nuvarande utbildningen till nio terminer, dvs. en anpassning till vad som är tämligen normalt i praktiken. Införande av en preparandtermin för inhämtande av gemensamma kunskaper i matematik och övriga grundläggande ämnen. Denna preparandtermin skulle kunna förläggas på ett större antal orter och samordnas med gymnasieskolan på dessa orter. En viss bantning av utbildningsinnehållet inom ramen för nuvarande , kompletterad med goda möjligheter til vidareutbildning. Eventuellt kan också kombinationer av dessa alternativ vara tänkbara. I samband med den av oss föreslagna översynen bör också behovet av kortare tekniska utbildningar vid de mindre högskolorna prövas. Teknisk utbildning har stor regionalpolitisk betydelse. För yrkesverksamma, men också för många unga tekniker, kan kortare tekniska högskolekurser nära hemorten vara av stor betydelse. Dessa kurser borde vara så utformade att de kan tillgodoräknas i en civilingenjörsutbildning. Därigenom skapas valfrihet för eleverna att endast studera enstaka ämnen eller att gå vidare till en fullständig utbildning. Mindre högskolor skulle för sådana kortare tekniska högskolekurser kunna samverka med gymnasieskolan och, i vissa fall, yrkesteknisk högskola när det gäller lärare, undervisningslokaler, laboratoriekurser etc. För att utvidga kretsen av tänkbara studerande är det viktigt att sådana kurser också anordnas på halvfart. Viss avgiftsfinansiering av enstaka kurser i högskolan Inom sektorn enstaka kurser finns ett betydande antal studerande som läser ett enstaka ämne för att uppnå en personlig förkovran utan direkt anknytning till yrkesverksamhet. Vi finner det angeläget att högskolan kan tillgodose sådana önskemål. Det finns dock en risk att nödvändiga besparingskrav går ut över just dessa studerandes möjligheter. Ett sätt att trygga resurser till enstaka kurser skulle kunna vara att ta ut en viss avgift av just den gruppen studerande. Avgiften skulle vara jämförbar med den som tas ut för kvalificerade studiecirklar. En eventuell avgift borde enbart gälla studerande som redan har akademisk grundutbildning och som inte kan visa att utbildningen fyller ett fortbildningsbehov. UHÄ bör få i uppdrag att utreda hur ett avgiftssystem av här skisserad art skulle kunna utformas. För att vidga kontaktytan mellan näringsliv och högskola och bättre svara mot det behov av fort- och vidareutbildning som finns hos många yrkesgrupper bör högskolans uppdragsutbildning främjas. En ökad uppdragsutbildning kan även i många fall bidra till en jämnare arbetstillgång för lärare som lärarnas kompetens bibehålls och utvidgas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer att en strukturplan för den samlade universitets- och högskoleutbildningen utarbetas enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att hos regeringen begär en samlad översyn av datautbildningen i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 3. att beslutar att den systemvetenskapliga linjen skall omfatta 160 poäng, 4. att till Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken för /85 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag om , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande samordning av utbildning vid och samt , 6. att beslutar att en påbyggnadslinje i bioteknik inrättas i i enlighet med UHÄ:s förslag, 7. att beslutar att en påbyggnadslinje i samhällsplanering inrättas vid KTH i enlighet med UHÄ:s förslag, 8. att till Utbildning för tekniska yrken för /85 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag om , 9. att beslutar att fördjupningskursen i arbetsterapi dubbleras i enlighet med vad som anförs i motionen, 10. att hos regeringen begär en samlad översyn av den tekniska utbildningen i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande prövning av frågan om viss begränsad avgiftsfinansiering av enstaka kurser i vissa fall, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande främjande av uppdragsutbildning. () () () () () () () () () () minab/gotab 1984 77666