mot · G802128 · 1984-11-07 00:00:00 — 1984/85 128-130 m. fl. Effektivare företagsrevision (prop. 1984/85:30) Vid ställningstagande till förslagen i proposition 1984/85:30, om effektivare företagsrevision, måste en utgångspunkt vara att det är ytterst väsentligt att förändringar ej genomförs som ändrar revisorsuppgifternas karaktär så att förutsättningarna för ett förtroendefullt samarbete mellan revisorer och företagsledare försämras. Revisorernas roll är mycket betydelsefull för flertalet företag. Revisorn är inte enbart granskare utan han/hon fyller även viktiga funktioner som företagsekonomisk rådgivare och diskussionspartner för företagsledningen. Ett genomförande av vissa av de i propositionen framförda förslagen, främst förslaget att revisorn skall bli något av skattemyndigheternas förlängda arm, skulle komma att förändra revisorns uppgifter på ett sätt som skulle verka menligt på revisorernas möjligheter att fullgöra sina hittillsvarande uppgifter. Vi inser det mycket beaktansvärda syftet att försöka bekämpa den ekonomiska brottsligheten, men detta måste vägas mot rättssäkerhet, integritet och andra principiellt viktiga synpunkter och vad gäller revisorer deras möjligheter att på bästa sätt fullgöra sina uppgifter. Med hänsyn härtill och med stöd av den omfattande kritik som framkommit under remissbehandlingen yrkar vi i denna motion avslag på två av de fem i propositionen föreslagna lagändringarna gällande revisorernas uppgifter och verksamhet. Vi understryker i stället vikten av att resurserna för taxeringsrevisioner ökas samt att god revisionssed gällande revisors befattning med skatte- och avgiftsfrågor vidareutvecklas. Inte göra revisorerna till skattekontrollanter I propositionen som bygger på kommissionens mot ekonomisk brottslighet betänkande SOU 1983:36 Effektivare företagsrevision framläggs fem förslag till lagändringar. Det första förslaget innebär att revisorerna skall granska om bolaget fullgjort sina skyldigheter i fråga om skatter och avgifter. Om bolaget inte fullgjort sina skyldigheter skall det anmärkas i revisionsberättelsen och denna i avskrift sändas in till . Regeringens förslag överensstämmer på denna punkt med kommissionens förslag, vilket utsatts för en omfattande kritik under remissbehandlingen. 1 1984/85.3 sami. Trots remisskritiken har alltså regeringen valt att försöka genomföra kommissionens förslag. Förslaget har avstyrkts inte enbart av näringslivets, revisorernas och advokaternas organisationer utan även av ett flertal samhällsorgan, såsom kammarrätten i , BRÅ, bankinspektionen och kommerskollegiet. Tveksamma till förslaget är hovrätten över och , och . Relativt positiva till förslaget - under förutsättning av att det omarbetas - är riksåklagaren, patent- och registreringsverket, SIND och KF. De länsstyrelser som haft till uppgift att yttra sig fördelar sig mellan direkta tillstyrkanden och klara avstyrkanden. Utöver vissa länsstyrelser eller minoriteter i dessa tillstyrks kommissionens förslag - utan krav på omarbetning - knappast av fler än av statskontoret och samt av majoritet. Kritikens omfattning är alltså stor och uppgiften i propositionen att kommissionens förslag har fått ett blandat mottagande är verkligen inte någon överdrift. De många kritiska remissinstanserna framhåller främst de risker de anser att förslaget innebär när det gäller förutsättningarna för revisorerna att kunna fullgöra sina hittillsvarande uppgifter på bästa sätt. Det framhålls att förslaget innebär att revisorsuppgifterna ändrar karaktär om revisorerna kan komma att ses som samhällets skatterevisorer i stället för av företagets ägare utsedda att granska företagsledningens sätt att sköta företaget. Andra remissinstanser framhåller att skattelagstiftningens komplexitet gör att det ibland måste vara svårt för revisorn att avgöra om ett visst handlande står i strid med skattelagstiftningen eller ej. Flera remissinstanser betonar risken med att de sedvanliga revisorsuppgifterna blir lidande av att revisorerna skall syssla med skatte- och avgiftskontroll. Kommerskollegiet, som är tillsynsmyndighet för revisorerna, framhåller exempelvis följande efter att ha påpekat svårigheterna att alltid kunna avgöra vilka åtgärder som står i strid med skattelagstiftningen eller ej. Det starkaste skälet mot den föreslagna utformningen är emellertid att den mycket omfattande granskningsplikten över det stora och svåra område som det här är fråga om riskerar att leda till att den sedvanliga företagsrevisionen utarmas till förmån för en mera renodlad skatte- och avgiftsgranskning. Detta skulle i sin förlängning kunna leda till en ur allmän synpunkt olycklig försvagning av företagens redovisning och övriga ekonomiadministrativa kontroll- och styrfunktioner. Ytterligare skäl emot förslaget är att det kan leda till minskad öppenhet gentemot revisorerna från företagsledningens sida. Det kan förutses att det kan leda till påfrestningar på det förtroendefulla samarbete mellan revisorer och företagsledning som regelmässigt är en förutsättning för revisionens framgångsrika genomförande. Även många fler kritiska synpunkter återfinns i remissyttrandena, t. ex. att det är ganska verkningslöst om det i en revisionsberättelse rapporteras något som kanske har inträffat . Vi delar remissinstansernas kritiska synpunkter på föreliggande förslag och motsätter oss att revisorerna tilldelas en ny, fiskal uppgift och yrkar därför avslag på förslaget i propositionen om ändring av aktiebolagens 10 kap. 10 § samt motsvarande ändring i lagen om årsredovisning 4 kap. 10 §. I stället för att i lagstiftningen ge revisorerna nya omfattande uppgifter bör såsom flera remissinstanser framhållit förutsättningar för taxeringskontroll och taxeringsrevisioner öka så att kraftfulla åtgärder kan sättas in mot företag som på särskilda grunder kan misstänkas för ekonomisk brottslighet. Vidare är det viktigt att såsom kommerskollegiet och FAR, Föreningen , framhåller god revisionssed med avseende på revisors befattning med skatte- och avgiftsfrågor vidareutvecklas på samma sätt som andra områden av revisionen. Detta innebär en vidareutveckling av god revisionssed av FAR och SRS, , i nära samråd med myndigheter, näringslivsorganisationer och fackliga organisationer. bör ge regeringen till känna vikten av ökade resurser för taxeringsrevision av företag där det bedöms som särskilt motiverat. bör även ge stöd för vidareutveckling av god revisionssed gällande revisors befattning med skatte- och avgiftsfrågor. Inga länsstyrelsebeslut om kvalificerade revisorer Efter förslag av mittenregeringen beslöt 1982 att alla aktiebolag skall ha kvalificerad - auktoriserad eller godkänd - revisor. För nybildade bolag gäller denna bestämmelse fr. o. m. medan för tidigare bildade bolag bestämmelserna träder i kraft först fr. o. m. för att tillgången på kvalificerade revisorer skall hinna bli tillräcklig med hänsyn till antalet bolag. I propositionen föreslås ingen ändring av dessa regler. Det föreslås däremot att skall få besluta att bolag som ännu inte har en kvalificerad revisor skall om det är påkallat av särskilda omständigheter utse kvalificerad revisor tidigare än . Kommissionen hade föreslagit att skulle få förordna en s. k. offentlig revisor vid sidan av de ordinarie revisorerna. Åtskilliga remissinstanser avstyrkte detta förslag. I propositionen avvisas kommissionens förslag och framläggs i stället ovan nämnda förslag. De omständigheter som enligt propositionen (s. 23) talar för en tidigareläggning av kravet på kvalificerad revisor i visst bolag kan vara att företaget inte sköter sina åtaganden mot leverantörer eller kunder eller att företaget brister i sina skyldigheter mot det allmänna i fråga om skatter och avgifter. Vi finner inte att tillräckliga skäl finns att nu - när endast återstår till 1 * 1984185.3 sami. dess samtliga bolag skall ha kvalificerad revisor - införa en rätt för att besluta om att vissa bolag skall tillämpa lagstiftningen tidigare än som fastställdes . Föreligger de i propositionen nämnda bristerna vad gäller skyldighet mot det allmänna i fråga om skatter och avgifter bör taxeringsrevision företas. Som vi angett ovan bör resurserna för sådan förstärkas. Vi yrkar därför avslag på förslaget om ändring av övergångsbestämmelserna för aktiebolagslagen I propositionen föreslås dessutom tre andra lagändringar. Revisor föreslås få en skyldighet att på begäran lämna upplysning om bolagets angelägenheter till den som leder en förundersökning i brottmål. Kommissionen hade dessutom föreslagit att motsvarande upplysningsskyldighet skulle införas mot granskningsmyndigheter på skatte- och avgiftsområdet. Vi delar departementschefens tveksamhet mot det senare förslaget och anser att alldeles speciella förhållanden skall råda för att undantag från revisors tystnadsplikt skall gälla. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1984/85:30 såvitt avser a) revisorernas skyldighet att granska om bolaget fullgjort sina skyldigheter gällande skatter och avgifter, b) rätt att besluta att vissa bolag som ännu inte har kvalificerad revisor skall utse sådan revisor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkning av resurserna för taxeringsrevision, 3. att som sin mening uttalar vad som i motionen anförts om vikten av att god revisionssed med avseende på revisors befattning med skatte- och avgiftsfrågor vidareutvecklas. () () () () () () () () () () ()