ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022645 · 1984-03-21 00:00:00 — m. fl. Industriell tillväxt och förnyelse (prop. 1983/84:135) Med hänvisning till vad vi anfört i motion 1983/84:2644 hemställer vi att beslutar om återinförande av forskningsavdrag i enlighet med tidigare gällande lagstiftning. () PER () () () . () PER () () ()
mot · G7022647 · 1984-03-22 00:00:00 — m. fl. Vissa oljefrågor (prop. 1983/84:110) Den svenska oljemarknaden har varit en lukrativ affär. Miljarder i vinster har av de stora utländska oljebolagen förts ut ur , utan att den gjort några som helst försök att rädda åtminstone en del av pengarna till den svenska statskassan. Långa perioder betalade dessa stora bolag inte ens skatt i , därför att de inte redovisade någon vinst. kommunisterna har under hela påpekat det orimliga i situationen. När därför äntligen regeringen tog initiativ till bildandet av Svenska stöddes det helhjärtat av vpk. Det borde, enligt vpk:s mening, ses som ett första steg till ett mera bestämt samhälleligt engagemang inom det viktiga oljehandelsområdet. Därefter har det, med borgerliga regeringar i , inte hänt särskilt mycket för att skulle komma att spela den roll på den svenska oljemarknaden, som ur samhällelig och nationell ekonomisk synpunkt hade varit önskvärd. Men med den omstrukturering av den svenska oljemarknaden som beskrivs i propositionen öppnar sig uppenbarligen nya möjligheter. De måste tillvaratas på ett offensivt sätt. Det är därför motiverat att tillförs de resurser som föreslås i propositionen. Det är däremot tveksamt om bolaget skall etablera sig på en redan krympande drivmedelsmarknad. Där utför OK, som nämns i propositionen, ett viktigt arbete för att tillvarata oljekonsumenternas/de egna medlemmarnas intressen. Det finns risk för att konkurrens från ett statligt bolag på denna marknad i första hand kommer att gå ut över det kooperativa företaget . Statens intressen via bör således i första hand inriktas på att minska de privata oljebolagens inflytande och marknadsandelar. Slutmålet måste, som vpk föreslagit, vara en fullständigt samhällelig kontroll över den svenska oljemarknaden, både genom direkt ägande och ökade möjligheter för kooperativa företag. ges tillfälle till etablering på drivmedelsmarknaden måste därför samarbete och uppgörelse med OK komma fram till mera bestämda mål och beslut. Det är inte tillräckligt att förhandlingar pågår. Om de misslyckas och redan etablerat sig på drivmedelsmarknaden kan en olycklig situation uppstå, som gynnar de privata oljebolagen men inte de svenska oljekonsumenterna. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att introduktion på drivmedelsmarknaden bör uppskjutas till dess gränsdragningen mellan bolaget och OK är klar. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7022649 · 1984-03-22 00:00:00 — Vissa oljefrågor (prop. 1983/84:110) I propositionen föreslår regeringen en betydande minskning av beredskapslagring av olja. Förslagen stämmer i väsentliga delar med de förslag som tidigare framförts från centerhåll. 1 ett avseende ifrågasätter jag om resurserna används rätt. Regeringen föreslår en ökning av bensinlagringen . Kostnaden för denna lagring är betydande. och lagerutrymme representerar ett värde på bortåt 2 miljarder. Kostnader i form av räntor och övriga lagerkostnader måste betalas av bensinkonsumenterna/bilisterna, /liter bensin. Jag anser att denna betydande resurs kan användas på bättre sätt. har i annan motion föreslagit en omfattande satsning på etanol. En förutsättning för att industri, oljebolag och lantbrukskooperationen skall vara beredda att göra den stora industrisatsning som krävs för produktion av t. ex. 300 000 m' etanol är att etanol producerad på inhemska råvaror blir skattefri. Intäktsbortfallet för staten vid skattebefrielse för etanol är drygt 200 milj. kr. Mindre än lagringskostnaden för bensin. Vid alternativet omfattande etanolproduktion vinns en rad fördelar. Övergången till blyfri bensin underlättas, genom låginblandning av etanol. Utsläppen av bly och NO kan reduceras väsentligt. etanoldrift för bussar och lastbilar i tätortstrafik skulle väsentligt förbättra miljön och utgöra en betydande ökad försörjningstrygghet vid avspärrning. Sysselsättning kan bevaras och nyskapas i storleksordningen 20 000 arbetstillfällen och det påverkar statens och kommunernas ekonomi positivt i storleksordningen 2 miljarder. Bytesbalansen förbättras genom minskad import ca 1,5 miljarder. Värdefull kan behållas i produktion och fina natur- och miljövärden kan bevaras. Oljebolagen skulle säkert vara beredda till betydande insatser för att smidigt och effektivt introducera etanol som låginblandning och som renbränsle om de som kompensation fick minskade lagringsåtaganden av bensin. För konsumenterna och för samhällsekonomin har alternativet etanol betydande fördelar jämfört med ökad bensinlagring. På litet sikt, när produktionskapaciteten för etanol är utbyggd, förbättras också försörjningstryggheten. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att avslår proposition 1983/84:110 i den del som avser ökad lagring av bensin och hos regeringen anhåller om förslag som främjar omfattande produktion av etanol enligt de riktlinjer som redovisats i denna motion.
mot · G7022650 · 1984-03-22 00:00:00 — Motion 1983/84:2650 Vissa oljefrågor (prop. 1983/84:110) Svenska har i en skrivelse till regeringen framhållit att bolaget i vissa avseenden har en nackdel i förhållande till andra raffinerande bolag i , nämligen därför att SP inte är direkt engagerat på drivmedelsmarknaden. Med anledning av denna skrivelse menar regeringen att SP kan ge sig in på bensinmarknaden, om bolaget bedömer att lönsamhet kan uppnås. Jag anser att det är olämpligt att det statliga bolaget engagerar sig på en redan överhettad marknad. Enligt SP:s skrivelse kan ett sådant engagemang t. ex. innebära förvärv av andra bolag. Detta är enligt min uppfattning inte önskvärt. I propositionen föreslås en betydande förändring i lagringen av oljeprodukter. I korthet innebär förslagen att lagringen av råolja minskar och i stället skall lagringen av raffinerade produkter öka. Det betyder att statens kostnader kraftigt minskar medan näringslivets kostnader kraftigt ökar. Det kan finnas skäl för en förändrad lagerhållning men jag anser att den tid under vilken förändringen skall ske måste ta hänsyn till framför allt de mindre bolagens möjligheter att anpassa verksamheten. Med den korta anpassningstid som regeringen har föreslagit kan de komma att drabbas av betydande svårigheter. Tiden bör därför enligt min uppfattning utsträckas med åtminstone . Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om olämpligheten av att SP engagerar sig på bensinmarknaden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängd övergångstid i fråga om oljelagringen.
mot · G7022652 · 1984-03-23 00:00:00 — Vissa oljefrågor (prop. 1983/84:110) Regeringens förslag till nya regler för oljelagringsprogrammet innebär inte bara en minskning av de lagrade volymerna utan även en förändring av de nuvarande principerna för oljelagring. F. n. har näringslivet huvudsakligen lagrat raffinerade produkter för krigs- och avspärrningslägen medan staten upprätthållit råolja- och produktlager för s. k. fredskriser. uppgår nu till . Regeringens förslag innebär att skulle minska. skulle de lager som näringslivet håller i form av s. k. tvångslager förändras. Lagringsskyldigheten av diesel och eldningsoljor skulle minska som tvångslagren av motorbensin och gasol skulle utökas. De föreslagna förändringarna fram till redovisas nedan: motorbrännolja/tunn eldningsolja minskar med tjock eldningsolja minskar med 1 råolja minskar med 1 motorbrännolja/tunn eldningsolja minskar med tjock eldningsolja minskar med . Det är värt att notera, att betydande kostnadsökningar kommer att drabba flertalet oljeföretag på grund av deras skyldighet att bygga upp lagren av motorbensin. Dels kan man komma att tvingas investera i nya cisterner, dels kommer man att få binda betydande kapital i lager. Detta kan komma att leda till att kostnader övervältras på konsumenterna genom ett högre bensinpris. Dessutom kommer de ändrade reglerna för s. k. tvångslagring att påverka olika oljebolag på ett sätt som kan rubba marknadsjämvikten. kommer staten att göra betydande räntevinster på det kapital som frigörs genom neddragning av de statliga lagren. Det allvarliga statsfinansiella läget kan i sig anföras som motiv för neddragningar av de statliga lagren, men i första hand bör behovet av en god försörjningsberedskap och en fungerande marknad beaktas. Det finns anledning att ifrågasätta den kraftiga minskningen av lagringsvolymen som regeringen föreslår. Den särskilde utredaren kanslirådet Bo Hemborg har i sin utredning föreslagit att inte bör byggas ut ytterligare. Regeringen går däremot så långt att man föreslår utförsäljning av 1,2 miljoner m5. Det kan ifrågasättas om detta verkligen är välbetänkt. Det skulle innebära att dyrbara bergrum för oljelagring skulle stå tomma som det föreligger risker för störningar på oljemarknaden. F. n. finns t. ex. risken att Hormuz-sundet kan komma att spärras. Visserligen importeras huvuddelen av vårt behov från andra områden, men bortfallet av stora delar av Mellanöstern-oljan skulle ge upphov till en försörjningskris för västvärlden som helhet. I propositionen har regeringen inte anfört några hållbara skäl varför man frångått den särskilde utredarens förslag. Regeringen bör återkomma med förslag som innebär en mindre kraftig minskning av den totalt lagrade volymen råolja och oljeprodukter. Med stöd av ovanstående hemställer jag att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lagring av råolja och oljeprodukter.
mot · G7022656 · 1984-03-23 00:00:00 — m. fl. Godkännande av internationella avtal om tropiskt timmer (prop. 1983/84:121) I proposition 1983/84:121 föreslås att godkänner det internationella avtal om tropiskt timmer som FN :s konferens om tropiskt timmer antog . Detta avtal skall enligt vår uppfattning ses som ett försök att genom internationellt samarbete bidra till ett bättre utnyttjande av de tropiska skogarnas resurser under bevarande av ekologisk balans och skilda miljöhänsyn. Huvuddelen av exporten av tropiskt timmer kommer från ett antal länder i och . Exporten består i huvudsak av ett antal eftersökta trädslag. Inriktningen på ett fåtal trädslag har resulterat i att stora skogsarealer avverkas men att enbart en mycket liten del av det avverkade timret tas till vara och exporteras. Den kraftiga avverkningen har skapat stora problem i producentländerna. Stora skogsarealer har skövlats. Hushållningen med skogsråvaran är bristfällig. Återplanteringen av ny skog är dålig. Dessa missförhållanden har bidragit till de drastiska förändringar i vegetationsbältenas utbredning som ägt rum bl. a. i under . Minskad nederbörd, lägre grundvattennivå, skovling av skogarna har allt bidragit till att öknen och de ökenliknande områdena vunnit terräng. Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att utnyttjandet av de tropiska skogarnas resurser sker utifrån ett mer långsiktigt perspektiv. Ökad hänsyn till miljöfaktorer kommer också att skapa bättre kommersiella förutsättningar för utnyttjande av de tropiska skogarna. När nu ännu ett internationellt organ upprättas vill vi understryka nödvändigheten av att dess arbete samordnas med andra organisationer med intresseanknytning. För timmer (ITTO) bör ett nära samarbete med göras till en väl inarbetad rutin. Detta är speciellt angeläget med hänsyn till den kommittéstruktur som ITTO får. En sådan samverkan blir ett stöd för att de tropiska skogarnas produktionskraft utvecklas mot en högre, uthållig kapacitet. bör i arbetet inom ramen för FN:s internationella avtal om tropiskt timmer arbeta för ökad miljöhänsyn, starkare inriktning på skogsåterplantering, bättre utnyttjande av skogsråvaran samt ökad satsning på internationell forskning rörande vegetationens inverkan på nederbördsklimatet och vegetationsbältenas utbredning. Den svenska ratificeringen av avtalet om tropiskt timmer aktualiserar dessutom vikten av att SIDA och SAREC i sin hjälpverksamhet medverkar till den utveckling som är ITTO:s målsättning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om riktlinjer för arbete inom ramen för FN:s internationella avtal om tropiskt timmer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om SIDA:s hjälpverksamhet. () ()
mot · G7022657 · 1984-03-21 00:00:00 — 1983/84 2657-2670 Motion 1983/84:2657 m. fl. Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) Fristående skolor på gymnasial nivå utan statligt reglerade tjänster erhåller statsbidrag för sin verksamhet. Antalet sådana skolor är 17 stycken. En av dessa är Capellagården på . Emellertid utgår till Capellagården ett lägre belopp per elev än till andra jämförbara skolor. Den s. k. omräkningsfaktorn för beräkning av statsbidrag är för i 5,0 medan den för Capellagården är 2,6, trots att undervisningen vid båda skolorna är likvärdig. Till Capellagården utgår således ett avsevärt lägre belopp per elev än till . Föredragande statsråd anför i propositionen att bidrag per elev i princip bör vara lika stort för likartade utbildningar. Detta mål kan dock endast nås (s. 19). Innan denna förändring kommer till stånd kvarstår orättvisorna skolorna emellan. För Capellagården är den ekonomiska situationen besvärande, varför den i propositionen föreslagna förändringen bör genomföras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att statsbidraget per elev vid fristående skolor på gymnasial nivå utan statligt reglerade tjänster bör vara lika stort för likartad utbildning, 2. att beslutar att denna förändring bör genomföras fr. o. m. /85, 3. att beslutar att bidragen skall fördelas inom den i propositionen föreslagna anslagsramen på 27,5 milj. kr. () () (vpk) () 1 1983/84.
mot · G7022658 · 1984-03-21 00:00:00 — Motion 1983/84:2658 m. fl. Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) Regeringen föreslår i propositionen nya villkor för statligt stöd till gymnasiala skolor. Ett sådant villkor är att en fristående skola skall kunna utgöra ett ur samhällets synpunkt önskvärt komplement till gymnasieutbildningen i det allmänna skolväsendet. Därvid nämns bl. a. särskilt pedagogisk uppläggning av gymnasieutbildningen. Regeringen föreslår att de två befintliga privata gymnasierna i , och gymnasium i , i fortsättningen ej skall erhålla statsbidrag. Motiveringen härför är att de båda berörda gymnasierna inte har en sådan inriktning att det är ett samhällsintresse att denna utbildning kan ske. Detta är en häpnadsväckande argumentering. Båda skolorna bygger på de treåriga gymnasielinjerna. I diskussionen om skola och högskola har ständigt påmints om betydelsen av de treåriga teoretiska linjerna på gymnasiet bl. a. med hänsyn till deras högskoleförberedande karaktär. De båda aktuella Göteborgsgymnasierna har visat utmärkta studieresultat från de treåriga gymnasielinjerna. En avveckling av statsbidragen och därmed följande nedläggning av dessa gymnasielinjer skulle inte resultera i någon ökning av antalet studerande vid de treåriga teoretiska linjerna. Det skulle tvärtom leda till en minskning av antalet utexaminerade från de treåriga gymnasielinjerna. Detta kan inte i någon rimlig mening betraktas som ett samhällsintresse. De båda gymnasierna har etablerat en klar förmåga att ta till vara gymnasisternas inneboende önskan att planera och ta ansvar för skolarbetet vilket blir till stor nytta under senare skeden i livet. Det kan tilläggas att kostnaden per elev är något lägre vid de båda Göteborgsgymnasierna än vid motsvarande kommunala gymnasier. Vad gäller gymnasieutbildningen vid kan dessutom tilläggas att denna är baserad på den s. k. Montessoripedagogiken som spelar stor roll för utbildningen på alla stadier i . har där bedrivits en Montessoribaserad försöksverksamhet av stort intresse. Det är ett allmänt intresse att dessa båda ansedda och väl fungerande gymnasieskolor får leva vidare. De bidrar i sin nuvarande form till en ökad utexaminering av gymnasister från de treåriga teoretiska linjerna. De fyller därför också en viktig funktion som högskoleförberedande utbildningar vilket i olika sammanhang vitsordats från bl. a. och . Med anledning av vad vi här anfört föreslår vi att beslutar avslå regeringens förslag i proposition 1983/ 84:118 om en avveckling av statsbidragen till de båda gymnasieskolorna. () () 1* 1983/84.
mot · G7022662 · 1984-03-26 00:00:00 — m. fl. Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) I regeringens proposition 1983/84:118, Fristående skolor på gymnasial nivå, behandlas dessa skolors statsbidragssystem. Förslagen innebär klarare riktlinjer för statsbidragens villkor. De föreslagna villkoren bör ses som ett steg på vägen mot ett inlemmande av skolorna i kommunernas allmänna gymnasieutbildningar. Därvidlag kan skolorna naturligtvis behålla en del av sin särprägel, t. ex. utbildningsstoffets formande. Denna övergång av skolorna till det allmänna gymnasieskolutbudet innebär vissa merkostnader för samhället. För att hålla denna kostnad på en rimlig nivå och skapa ekonomiskt utrymme bör inga nytillkommande fristående skolor bli statsunderstödda. I de fall där förhandlingar pågår mellan resp. kommuner och skolor om övergång till det allmänna gymnasiala utbildningsväsendet, är det viktigt att dessa förhandlingar underlättas. Det kan vara fråga om att man i vissa fall behöver utsträcka det utgående statsbidraget något mer än vad som föreslås i regeringens proposition. När det gäller förhandlingsläget mellan och och Högre Samskolas gymnasium gör vi den bedömningen att viss förlängning av statsbidraget är nödvändigt. Vi föreslår att statsbidrag i oförändrad omfattning medges till och Högre Samskolas gymnasium längst t. o. m. / 88 och att senast /89 bör en avveckling av statsbidraget till skolan vara påbörjad. Vi har i det föregående talat om att det kan vara av vikt att skolor vid kommunalisering kan behålla en del av sin särprägel. Ett behållande av särprägeln kan bero på att skolan genom denna fyller behov för viktiga studerandegrupper. När det gäller kan man säga att ovanstående kriterier är uppfyllda. STI:s elever har en medianålder , är eller äldre och har genomgått yrkesteknisk linje i gymnasieskolan eller yrkesskola. Elevernas praktiklängd har ett medianvärde och av eleverna har en praktik bakom sig som omfattar . Mot bakgrund av dessa elevfakta är det naturligt att STI :s särprägel, med avseende på en starkare koncentration på de tekniska ämnena och fler lärarledda timmar än vad fallet är i motsvarande vuxenutbildning, behålls vid en kommunalisering av utbildningen. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till nytillkommande fristående skolor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till i och Högre Samskolas gymnasium, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7022663 · 1984-03-26 00:00:00 — Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) I regeringens proposition 1983/84:118 föreslås att de statliga anslagen till skall dras in. Balettakademien har en treårig yrkesutbildning för dansare som rekryteras från hela landet. Dansbegåvade ungdomar som på grund av bostadsort eller av ekonomiska skäl har börjat dansa vid sen ålder har vid Balettakademien en möjlighet att utveckla sitt danskunnande. I händelse av avveckling av statsbidragen och en nedläggning av skolan finns f. n. inget alternativ att erbjuda dessa ungdomar. Inom övriga konstnärliga yrken såsom musik, teater, bildkonst m. m. finns det möjligheter att som vuxen gå in i en statligt stödd yrkesutbildning, som kvalificerar till ett yrkesmässigt utövande av vunna kunskaper. Men så är det inte inom danskonsten. Därför är det viktigt att Balettakademiens fortsatta existens garanteras. Med stöd av ovanstående hemställs att uttalar att statsbidrag även i fortsättningen skall utgå till Balettakademiens treåriga yrkesskola. INGA (vpk) C.-H.
mot · G7022664 · 1984-03-27 00:00:00 — Motion 1983/84:2664 m. fl. Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) I den av regeringen framlagda propositionen om enskilda skolor har bl. a. föreslagits att statsbidraget till den treåriga dansarutbildning som ges i Balettakademiens yrkesskola skall avvecklas med början budgetåret 1987/88. Som motiv härför anges att den utbildning som byggs upp vid i skulle vara en motsvarighet till Balettakademiens utbildning och därmed onödiggöra den sistnämnda. Detta är icke korrekt. Man kan visserligen i beskrivningen av utbildningarna se likheter, men Balettakademiens yrkesskola har i praktiken en mer utpräglad inriktning på den moderna danskonsten. har på detta område varit en pionjär i . Resultaten av nära tre årtiondens kvalitetsmässigt högtstående utbildning kan man se i den dominans som dansare utbildade vid Balettakademien har haft och har vid våra teatrar. Men det är inte enbart detta som enligt vår uppfattning gör att Balettakademien bör ges fortsatt stöd. Balettakademien uppfyller också två viktiga och allmänt accepterade krav på den utbildning som samhället skall ge. Det är kravet på social och geografisk rättvisa. Den nämnda utbildningen vid vänder sig i första hand till de ungdomar i storstadsområdet som kunnat börja sin dansträning. Vid Balettakademien är eleverna som regel äldre och de rekryteras från skilda delar av landet. Det är således ungdomar som ej givits tillfälle att börja dansa vid tidig ålder som här får en chans. Vi anser att det mot denna bakgrund inte är försvarbart att föra Balettakademien till den kategori av skolor vars statsbidrag skall avvecklas. Utredningen om fristående skolor baserade sitt ställningstagande för fortsatt stöd till Balettakademien på de argument som vi ovan redovisat. Dessa argument är lika tungt vägande och vi hemställer därför att avslår proposition 1983/84:118 i den del som avser avveckling av statsbidraget till Balettakademien. () ()