mot · G702999 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:999 m. fl. Ökat antal platser på fördjupningslinjen i arbetsterapi I regeringens budgetproposition återfinns på s. 229 i bilaga 10 förslag som avser rehabiliteringslinjen inom den . Statsrådet konstaterar att de fördjupningskurser om 20 poäng i arbetsterapi och sjukgymnastik som på försök anordnas vid resp. rönt stort intresse. Intresse för kurserna sägs också finnas inom andra nordiska länder. Statsrådet tillstyrker därför ett förslag från UHÄ om en dubblering av antalet nybörjarplatser, men bara vad avser fördjupningskursen i sjukgymnastik. Hon avser att återkomma till regeringen med förslag om att ge UHÄ i uppdrag att beakta möjligheterna till ett utökat nordiskt samarbete avseende utbildningen i sjukgymnastik. Vi har inget att invända mot förslaget som sådant, men det saknas motivering till varför inte också antalet nybörjarplatser på fördjupningskursen i arbetsterapi skall utökas. Detsamma gäller förslaget om nordisk anknytning. Vi menar att det i dessa avseenden hade varit motiverat med lika behandling av de bägge yrkesgruppernas fördjupningskurser (s. k. steg 2-utbildning) i regeringens och UHÄ:s handläggning av frågan. Det finns viktiga vårdpolitiska motiv till varför antalet platser på fördjupningskursen i arbetsterapi bör ökas. Arbetsterapeutens insatser har till syfte att rehabilitera människor med olika former av funktionsnedsättning. Det kan också handla om människor som med stigande ålder fått svårt att klara av det dagliga livets aktiviteter. Dessa människor skall så självständigt som möjligt kunna klara av den personliga vården, boendet, arbetet eller annan meningsfull sysselsättning samt fritiden. Vi anser att med ett korrekt utnyttjande av bl. a. arbetsterapi blir det möjligt att förhindra att människan tvingas överlämna ansvaret för sig själv till samhällets sjukvård eller sociala service. Det är enligt vår mening både mänskligt och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv ett riktigt ställningstagande. Arbetsterapi bidrar till att spara stora vårdkostnader. Rehabiliteringens kvalitet är i hög grad beroende av hur arbetsterapeuten kan tillgodogöra sig nya behandlingsmetoder och tillämpa dessa i enlighet med samhällets mål med hälso- och sjukvårdspolitiken. Denna vår ståndpunkt ligger väl i linje med den allmänt ökade insikten om att vård och omsorg mer skall inriktas på att varje individ ges förutsättning att så långt som möjligt leva ett aktivt och normalt liv. Vi vill också betona den viktiga funktion arbetsterapeuten har i att handleda studerande i arbetsterapi. måste kunna omsätta den teoretiska kunskapen till klinisk verksamhet, för att målen i arbetsterapiutbildningen skall kunna uppnås. Fördjupningskursen i arbetsterapi kom till stånd efter utredning inom UHÄ. 1981:11 Förslag till ny utbildning för arbetsterapeuter konstaterades att det fanns ett mycket stort behov av påbyggnadsutbildningar, såväl i fråga om ämnesspecialisering som vad beträffar forsknings- och utvecklingsarbete inom arbetsterapin. Vidareutbildning för arbetsterapeuter har tidigare helt saknats, till stor del beroende på att arbetsterapi är en relativt ny disciplin. Behovet av påbyggnadsutbildning blev akut när grundutbildningen fr. o. m. kom att omfatta 100 poäng, i stället för som tidigare 120 poäng. beslöt också i samband med behandlingen av budgetpropositionen 1982/83 ätt på försök anordna en fördjupningskurs i arbetsterapi om 20 poäng i (steg 2). Arbetsgruppen inom UHÄ hade ursprungligen föreslagit att steg 2 endast tillskapas på två orter inledningsvis. Det blev alltså t.v. endast 20 platser på en ort, vilket mot bakgrund av förslaget i inte kan anses tillfredsställande. Behov och intresse är stort. Det har kommit till vår kännedom att kursen i hade 82 sökande, varav 40 behöriga att antas. Att andelen behöriga inte var större har flera orsaker. Förkunskapskraven som omfattade bl. 10 poäng i vetenskapsteori och metodik eller motsvarande kunskaper inhämtade på annat sätt, visade sig vara svåra att bedöma hos många sökande. Antalet behöriga sökande till fördjupningskursen i sjukgymnastik var däremot färre än antalet utbildningsplatser. Statsrådets förslag verkar också av den anledningen svårförståeligt. Det bör nämnas att Förbundet , (FSA) som organiserar av landets yrkesverksamma arbetsterapeuter, länge arbetat för ökade vidareutbildningsmöjligheter för den egna kåren. Förbundet har också länge diskuterat och framfört önskemål om en nordisk anknytning av fort- och vidareutbildning för arbetsterapeuter. Sådan utbildning saknas f. n. i övriga nordiska länder. Vi vill påpeka att arbetsterapeuter såväl som sjukgymnaster fortfarande har en mycket bra arbetsmarknad. Efterfrågan på dessa yrkesgrupper väntas också bestå . Detta är ytterligare ett viktigt argument för att såväl arbetsterapeuter som sjukgymnaster bör ges ökade möjligheter till vidareutbildning. Med anledning av ovanstående hemställer vi 1.att beslutar att anslå . utöver regeringens förslag till anslaget Utbildning för vårdyrken för att därigenom öka antalet nybörjarplatser på fördjupningskursen i arbetsterapi, 20 poäng, med 20 platser, 2. att hemställer att regeringen ger UHÄ i uppdrag att komma med förslag vad avser lokalisering, 3. att hemställer att regeringen ger UHÄ i uppdrag att beakta möjligheterna till ett utökat nordiskt samarbete avseende påbyggnadsutbildning i arbetsterapi. () ()