mot · G7022793 · 1984-04-11 00:00:00 — m. fl. Strukturförändringar inom specialstålsindustrin, m. m. 1983/84:157) Vpk ställer sig i motionen kritiskt till den överenskommelse om omstruktureringen av den del av specialstålsindustrin som tillverkar rostfritt stål som träffats mellan å ena sidan regeringen och å den andra , , och . Det är en omstrukturering som innebär 1 0002 000 färre jobb, som staten avskriver lån till företagen på 450 milj. kr. De berörda bolagen satsar enbart 100 milj. kr. tillsammans i ett bolag för nya jobb. Vpk kräver i motionen att inte godkänner regeringens åtgärder och kräver att en struktur- och sysselsättningsplan måste presenteras för att skall kunna avgöra förändringar av lån. Vpk kräver vidare att regeringen återupptar förhandlingarna med bolagen från andra utgångspunkter, där arbete och sysselsättning står i centrum. Vidare att bolagen förmås ta ett sysselsättningsansvar på bruksorterna och att de satsar minst 2 miljarder i ett Bruksinvest som skall stå under en nyinrättad Bergslagsdelegations ledning. Vpk föreslår även att regeringen skall räkna upp de 25 milj. kr. til särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen och att alla Bergslagskommuner skall få del av insatserna. I motionen krävs även en ny specialstålsutredning efter samhällsekonomiska principer och att järnsvampverk i första hand lokaliseras till malmfälten och i andra hand Bergslagen samt att de nya råjärnsprocesserna tas i bruk. Bergslagen är 1980-talets krisområde Omstruktureringen av specialstålsindustrin berör livsnerven i Bergslagen; Bergslagen som helt eller delvis omfattar fem län. , , , , och län är inne i en akut kris genom den karusell av nedläggningar och rationaliseringar som skett inom basindustrierna. Den kapitalistiska krisen har slagit hårt i området och kommer med nuvarande utveckling att öka ytterligare. Den av SIND, statens industriverk, gjorda prognosen visade att det skulle behövas 45 00060 000 nya arbetstillfällen för att förhindra en ökning av arbetslösheten . Prognosen håller på att besannas. Många bruksorter är hotade till sin existens och arbetsmarknaden för kvinnor och ungdomar är sämre . En stor del av Bergslagens framtid ligger i en utveckling av en högförädlad produktion baserad på malm och stål. Därför blir den negativa sysselsättningsutvecklingen inom specialstålsindustrin allvarlig. 10 000 färre jobb visar en allvarlig utveckling. De orter som berörs av omstruktureringen av tillverkningen av rostfritt stål är mycket beroende av industrin. Tabell 4 i regeringens proposition visar detta. Berörda kommuners beroende av sysselsättningen inom tillverkningen av rostfritt stål Företag/ Antal an Andel av sysselsättningen, % (ståldiv.) 1 Ortsbegreppet överensstämmer inte alltid med kommunen. 2 Begreppet region motsvarar här området kring resp. ort med en radie av . Källa: Industridepartementet. Omstrukturering av specialstålsindustrin 1 0002 000 jobb bort Regeringen begär godkännande av statens åtaganden i omstruktureringen av tillverkningen av rostfritt specialstål. Det gäller avskrivningar av lån och därmed förändringar av villkor för villkorslån som de i uppgörelsen ingående bolagen har upptagit hos staten. Uppgörelsen mellan , , och har skett med regeringens medverkan. Den har manglats fram på några få månader. Industriministern tillsatte en specialstålskommission i syfte att snabbt komma fram till en strukturrationalisering av produktionen av rostfritt stål. Kommissionens syfte var att samordna de olika ägarintressena. På denna grundval kom sedan de fyra ägarna till rostfristålindustrin med en s. k. avsiktsförklaring enligt vilken deras stålenheter skulle sammanföras i två bolag, ett metallurgi- och plåtbolag och ett bandoch rörbolag. Avsiktsförklaringen från de fyra bolagen var alltför utmanande för regeringen och någon uppgörelse nåddes aldrig, främst därför att den förutsatte omfattande avskrivningar av lån och inget uttalat ägaransvar. kunde de fyra bolagen, regeringen och fackföreningens toppar komma överens om en uppgörelse. Detta skedde ovanför huvudena på de lokala facken, kommunen och de direkt berörda. Det var via radio, TV och övriga massmedia som de fick del av uppgörelsen. En helsvensk lösning har det sagts. Ägarna och industriministern är överens, men vad som händer med jobben är ännu ovisst. Uppgörelsen mellan , , och innebär att och mellan sig delar upp de andra bolagens stålrörelse. och bildar gemensamt två bolag: ett bolag för svetsade rör där har av ägandet och , ett andra bolag för metallurgi och varmvalsning i där och har av ägandet. Övrig verksamhet inom rostfritt stål samlas i en hatt under , som blir en liten jätte i stålbranschen. Ägarstrukturen framgår av följande skiss hämtad från propositionen: Dessutom finner vi det märkligt att regeringen varit med och kört över de lokala fackföreningarna. Vpk anser att regeringens handläggning inte bör få godkännande. Uppgörelsen mellan specialstålsbolagen och staten innebär att 450 milj. kr. kommer att avskrivas från de lån de fyra berörda bolagen har till staten. De skall som motprestation satsa tillsammans 100 milj. kr. i ett bolag för nya jobb kallat Bruksinvest. Bolaget skall drivas efter kommersiella principer. och Johnsonägda blir nu moderbolag för den nya stålstrukturen. De kan överta och rostfria produktion på goda villkor. De verkliga vinnarna finns bakom och . Finansherrarna som dominerar dessa bolag kan notera mycket kraftiga aktiekursstegringar sedan ståluppgörelsen blev ett faktum. Regeringen brukar framhålla att den gamla Åslingska akutmottagningen är stängd. skall företagen göra motprestationer om staten skall ställa upp och medverka till åtgärder. Tyvärr är skillnaden marginell. Det är samma politik som i grunden genomförs, en politik på storfinansens villkor. Vad nuvarande regering ägnar sig åt är att skriva av tidigare utdelade lån och utkräva vissa motprestationer av bolagen. Det är en smakligare politik än den föregående, men något ingrepp i storfinansens ägarmakt är det inte. Regeringen föreslår i propositionen att skall godkänna avskrivningarna av lånen och de framtida villkoren för villkorslånen. NY STRUKTUR INOM SVENSK SPECIALSTÅLINDUSTRI Ca 17'* SKOG KRAFT SÅGVERK FASTIGH. AV B V 50 7c AVESTAJOHNSON TUBE B V 50 dagen skall därmed köpa grisen i säcken. Den helt nödvändiga redovisningen av den framtida strukturen och en gedigen sysselsättningsplan saknas. kan därför inte enligt vårt förmenande godkänna ändrade lånevillkor på dessa lösa grunder. Denna princip gäller även regeringens förslag gällande AB Bofors-Kilsta. Vad som ytterligare styrker motivet att få en ordentlig struktur- och sysselsättningsplan är den utveckling som stålindustrin visat. Tabell 5 är hämtad ur propositionen s. 7 och visar på en drastisk minskning på 5 896 personer. Sysselsättningsutvecklingen inom de företag som tillverkar rostfritt stål Källa: Företagen. Vpk anser inte att Bruksinvest skall styras utifrån strikta kommersiella utgångspunkter utan bör ha en vid samhällsekonomisk målsättning för sin verksamhet. Dessutom krävs att bolagen satsar i storleksordningen 2 miljarder i stället för 100 milj. kr. Bolagen bör vidare förmås att bindas vid ett ekonomiskt sysselsättningsansvar på de berörda orterna. Enligt vår mening skall en Bergslagsdelegation inrättas, som skall vara huvudman för ett Bruksinvest. Regeringen bör således riva upp ståluppgörelsen och återuppta förhandlingarna med målsättningen att sysselsättningen skall garanteras på lång sikt och att ägarna tillskjuter både avsevärt mer kapital och förmås ta ett sysselsättningsansvar. Den nu aktuella uppgörelsen gäller inte t. ex. SKF:s alla enheter och även andra delar av specialstålsindustrin. En framtida stålstruktur måste därför utredas efter nya utgångspunkter. Vpk anser därför att det skall tillsättas en ny specialstålskommission som får helt andra och vidare uppgifter än den gamla. Denna kommission bör ha två huvudsyften, dels att framlägga förslag om hur ansvar skall utkrävas av de gamla ägarna för sysselsättningen under ett övergångsskede, dels att föreslå en långsiktig omstrukturering av specialstålstillverkningen. Den nya specialstålskommissionen bör få i uppgift att lägga fram förslag om hur den minskade sysselsättningen inom specialstålsindustrin kan ersättas med andra arbetstillfällen inom eller utom själva stålindustrin; det skall vara företagens skyldighet att skapa dessa nya arbeten, stålindustrins utveckling mera kan svara mot hemmamarknadens behov och de framtidssatsningar som måste ske inom verkstadsindustrin, samordning av en starkt ökad forskning och utveckling bör ske och hur användningen av ny teknik och teknik som redan finns men inte utnyttjas kan öka, ägarsamordning inom specialstålsindustrin bör ske så att hela specialstålsindustrin nationaliseras, tillsammans med övriga grenar av gruvoch stålindustrin inlemmas i ett Svenskt metallbolag. Regeringen föreslår 25 milj. kr. till särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen. 20 kommuner skall dela på dessa pengar. Utöver detta vill industriministern i propositionen ge sken av att kraftfulla åtgärder är på gång. De åtgärder som propositionen räknar upp är omstruktureringen av specialstålstillverkningen, regionala utvecklingsinsatser, lokaliseringsstöd, särskilda insatser för teknikspridning och prospekteringsverksamhet. Till detta skall läggas det s. k. Bruksinvest och 25 milj. kr. i särskilda utvecklingsinsatser. De helt avgörande insatserna saknas för Bergslagen. Vad som behövs är ett program för industriell uppbyggnad i regionen. I stället innebär den ekonomiska politiken ett större internationellt beroende som har en återhållande effekt på industriinvesteringar i Bergslagen. Kraftinsatser krävs, det visar den senaste länsplaneringen . Där framkommer att Bergslagslänen beräknas förlora ca 24 000 arbetstillfällen . Varje satsning på Bergslagen är välkommen. Den kommer att göra bäst nytta om den inordnas i ett nationellt program för nya industrijobb och en kraftig satsning på den offentliga sektorn. De av regeringen föreslagna 25 milj. kr. är helt otillräckliga. bör därför redan nu begära att regeringen tillför ytterligare medel till Bergslagen för särskilda utvecklingsinsatser. Industriministern har i propositionen räknat upp 20 Bergslagskommuner som skall få del av insatserna. Naturligtvis bör alla drabbade kommuner ingå. Några saknas, som , och . Industriministern föreslår inrättande av en rådgivande Bergslagsdelegation. Den skall vara underställd SIND. Uppgiften skall vara att inrikta verksamheten på långsiktiga frågor. Den kommer inte att få någon vidare aktionsram än vad SIND har och resultatet kan bli enbart ett informationsorgan. I stället bör en Bergslagsdelegation tillsättas av regeringen för att utarbeta en bestämd plan för Bergslagen, län för län. Denna delegation bör få i uppdrag att lägga fram förslag om hur Bergslagen skall utvecklas och på vilket sätt detta skall gå till, med styrmekanismer, maktförändringar, investeringskapital etc. Målet skall vara arbete åt alla, rättvis fördelning av produktionsresultatet, regional balans och social trygghet. Delegationens sammansättning bör vara sådan att samhällsintressena, dvs. länen, kommunerna och fackföreningarna, har majoritet. En annan huvuduppgift för denna Bergslagsdelegation bör vara att vara huvudman för ett utvidgat Bruksinvest. Den i motionen tidigare föreslagna medelsramen för Bruksinvest på 2 miljarder, satsade av storföretagen i specialstålsindustrin, skall i första hand användas på bruksorter som drabbas av omstruktureringar inom specialstålsindustrin, men skall även kunna användas på andra orter. Ny teknik i stålindustrin Metallurgin inom specialstålsindustrin är uteslutande baserad på skrot som råvara. Bristen på skrot är välkänd och kan komma att öka, både det inhemskt fallande skrotet och det importerade. Behovet av ersättning för skrot är stort. Järnsvamp är ett alternativ. Därför bör järnsvampverk uppföras. Den naturliga placeringen är i något av våra malmområden, där man även kan tillvarata överskottsenergin för uppvärmning. har föreslagit att två järnsvampverk skall uppföras i malmfälten i . Skulle inte hela behovet av järnsvampstillverkning lokaliseras till bör någon av Bergslagsorterna komma i fråga. Det bör vara en fråga för regeringen att tillse att lokaliseringen av järnsvampverk får den föreslagna prioriteringen. Vidare bör regeringen aktivt verka för att råjärnsprocesserna kommer till aktivt bruk i vår stålindustri. T. ex. kan ELRED som ägs av uppföras vid ett av våra stålverk och leverera råjärn, men även kunna leverera överskottsenergi till uppvärmning av bostäder. Under hänvisning till det anförda och med ändring i proposition 1983/ 84:157 föreslås 1. att avslår förslag om ändringar i villkoren för lån med villkorlig återbetalningsskyldighet som beviljats vissa företag inom specialstålsindustrin i enlighet med vad i motionen anförs, 2. att hemställer hos regeringen om att nya förhandlingar upptas med specialstålsföretagen enligt vad i motionen anförs, 3. att hemställer hos regeringen om att en ny specialstålskommission tillsätts för att utveckla svensk specialstålsindustri enligt vad i motionen anförs, 4. att avslår förslaget om statlig medverkan till en finansiell rekonstruktion av AB Bofors-Kilsta enligt vad i motionen anförs om struktur- och sysselsättningsplaner, 5. att hemställer hos regeringen om att anslaget om särskilda insatser i Bergslagen räknas upp och att samtliga kommuner i Bergslagen bör komma i fråga enligt vad i motionen anförs, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om Bergslagsdelegationens uppgifter, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om lokalisering av järnsvampverk och användning av ny järnframställningsteknik. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i