mot · G802197 · 1984-11-20 00:00:00 — Motion 1984/85:197 Vidgad medelsram för allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse (prop. 1984/85:65) I propositionen föreslår regeringen att ijärde AP-fonden får ytterligare 500 milj. kr., så att rambeloppet för fondstyrelsens placeringar höjs till 2350 milj. kr. Förslaget är föranlett av en skrivelse från fjärde fondstyrelsen, som beräknar ett behov av medelstillskott på mellan 165 och 180 milj. kr. Det av regeringen föreslagna beloppet avses täcka behovet . har successivt sedan den bildades fått ett allt större rambelopp för sina placeringar. F. n. är marknadsvärdet på fondens värdepappersportfölj ca , nästan allt i börsregistrerade papper. är därigenom den näst största placeraren i . Totalt svarar fonden för ca 2,av det samlade börsvärdet. Enligt vår uppfattning saknas det skäl att nu ytterligare utvidga fondens möjligheter till placeringar. En viss mängd placeringsresurser genereras av fondens egen verksamhet, dvs. utdelning och ränteintäkter efter avdrag av förvaltningskostnader, med hänsyn tagen till kraven på återföring till första-tredje fonderna. var direktavkastningen 144 milj. kr. och återföringen 98 milj. kr., varför fondens nettoplaceringskapacitet var 46 milj. kr. Belopp av ungefär samma storleksordning kan förväntas framöver. Någon ökning därutöver av placeringskapaciteten genom den föreslagna ökningen av grundkapitalet anser vi inte nödvändig. ökningar av fjärde AP-fondens grundkapital har skett mot bakgrund av en mycket dåligt fungerande marknad för riskkapital i . Den viktigaste förklaringsfaktorn till detta var i sin tur den straffbeskattning på aktier och aktiesparande som beslutats av tidigare socialdemokratiska regeringar. Detta hade resulterat i en utomordentligt låg nyemissionsvolym på den svenska börsen. Denna situation förändrades radikalt i och med att en borgerlig regering genom ett antal åtgärder stimulerade sparande i aktier. Det gäller t. ex. den skattereduktion för aktieutdelning som infördes och stimulanserna inom ramen för skattefondssparandet. blev det alltmer uppenbart att börsvärderingen av de svenska företagen innebar en kraftig undervärdering, vilket skapade ett intresse från utlandet för placeringar på den svenska börsen. Resultatet av bl.a. dessa händelser blev att aktiviteten på börsen ökade starkt, med kursuppgång och kraftigt stigande nyemissionsvolymer från företagen som följd. Näringslivets tillgång till riskvilligt kapital kom därigenom att avsevärt förbättras. Den socialdemokratiska regeringen har försämrat villkoren för enskilda människors sparande i aktier liksom villkoren för företagande och företagandets avkastning. Skattereduktionen för aktieutdelning har avskaffats, liksom skattesparandet och förmögenhetsskatten har höjts. Näringslivets avkastningsförmåga har försämrats genom en stor mängd skattehöjningar och likviditetsindragningar. Därtill kommer de kollektiva löntagarfonderna. Mot detta står införandet av allemanssparande!. Trots de successiva försämringarna har nyemissionerna från företagen hållits uppe, och det existerar nu på ett helt annat sätt än tidigare en marknad för riskvilligt kapital. Även för de icke-börsnoterade företagen har i böljan av betydande förbättringar skett i fråga om tillgång till riskvilligt kapital. Det skäl som tidigare kunde anföras för att öka fjärde AP-fondens möjligheter att tillhandahålla riskvilligt kapital har därför nu bortfallit. Vår principiella inställning är att ägandet till företag, börsnoterade lika väl som andra mindre företag, bör domineras av enskilda individer. Detta överensstämmer enligt vår uppfattning bäst med grunderna för marknadsekonomin, som är enskilt och decentraliserat ägande. Med anledning av ovanstående hemställer vi att avslår proposition 1984/85:65.