ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702793 · 1984-01-19 00:00:00 — Ideella organisationers möjlighet till självfinansiering I en motion 1982/83:1339 angående idrottens möjigheter till större självfinansiering påtalades behovet av en översyn beträffande de byråkratiska hinder som allt oftare försvårar för ideellt arbetande föreningar att utöva sin verksamhet. ansåg i sitt betänkande 1983/84:1 inte att någon översyn var behövlig, trots att i sitt remissyttrande framhållit, att skatteproblematiken inom idrottsvärlden nu antagit sådana proportioner, att den t. o. m. är en av orsakerna till idrottens tilltagande ledarproblem. Under sådana förhållanden borde man ta de påpekade problemen med större allvar än att allmänt hänvisa till några frizoner och däri bedriven försöksverksamhet, vilket inte löser problemen på den bredd som det i själva verket rör sig om. Sedan motionen behandlades har regeringsrätten åtminstone befriat Emtungakamraterna från såväl inkomst- som förmögenhetsskatt för dess festplatsverksamhet, vilken kammarrätten i tidigare velat beskatta. Glädjen över det utslaget hinner inte förtona förrän nästa protest från det ideellt verkande fältet formar sig till ett stridsrop. Tiotalet idrottsföreningar i får skattekrav på en tredjedel av sina inkomster från pappersinsamling till ideell verksamhet. Ungefär skriver landshövding till finansministern och begär en ändring av kommunalskattelagens 54 §, så att ideella föreningar medges skattebefrielse upp till ett frikostigt belopp. blev ärendet föremål för frågor, 1983/84:239 och 253, om skattefrihet för viss insamlingsverksamhet. Finansministern svarade med åsikten, att de ideella organisationerna bör åtnjuta skattefrihet för dessa traditionella aktiviteter även om verksamheten bedrivs i något andra former . Han talade emellertid om gränsdragningar och om normal insamling, och han ville utmönstra den rent kommersiella verksamheten. Av allt att döma väntade finansministern på framtidens prejudikat i allt fler besvärsfall. Det ligger därför i öppen dager att byråkratins hinder är många och besvärande för de ideella krafterna i samhället, som än så länge trots motigheterna strävar vidare. Hur länge till? remissyttrande kan utgöra en varning! Den begärda översynen tycks alltmer motiverad. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av de byråkratiska regler som kringgärdar och försvårar ideella organisationers möjlighet att i större utsträckning kunna självfinansiera sin verksamhet.
mot · G702794 · 1984-01-19 00:00:00 — är en sammanslutning för invandrare. Organisationen som bedrivit sin verksamhet i precis består av ett fyrtiotal invandrarorganisationer, som i sin tur representerar 10000 invandrare av olika nationaliteter. Därutöver har institutet ca 300 enskilda medlemmar, bland vilka återfinns såväl invandrare som svenskar. Verksamheten bedrivs i hela landet. Den centrala organisationen är förlagd till där det också finns bibliotek och informationscentral. I huvudsak arbetar med informationsverksamhet i invandrarfrågor. Man planerar och genomför möten och konferenser i egen regi såväl som tillsammans med andra organisationer. En viktig del av informationen består av utgivande av skrifter av dokumentationskaraktär. Denna utgivning faller utanför bidragsnormer. Eftersom institutet är fristående och inte anslutet till någon bidragsberättigad huvudorganisation är man hänvisad till att finansiera verksamheten genom medlemsavgifter och försäljning av skrifter. Intäkterna härför täcker emellertid sällan utgifterna. har initierat ett arbete som består i att samla originalhandlingar på samma sätt som sker genom Arkiv för Sverigefinnar och Finlandssvenskar i . För detta ändamål har man sökt anslag ur Bidrag till vissa arkiv men fått avslag på sin framställning. Stöd har utgått till den svenskfinska organisationen. Det borde vara möjligt att från statens sida lämna visst stöd till , som bedriver en kulturbefrämjande insats på ideell basis, på samma sätt som det ur bidraget till särskilda kulturella ändamål har utgått anslag till det till Vuxenskolan anknutna Riksförbundet Invandrarnas kulturcentrum. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående visst anslag till inom ramen för bidrag till särskilda kulturella ändamål. () AXEL ()
mot · G702796 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund Bidraget till de fria trossamfundens kyrkobyggen uppgick /83 till . och /84 till . I propositionen om särskilda sysselsättningsåtgärder /84 föreslogs ytterligare 11 milj. kr. för anskaffande av kyrkolokaler i de av arbetslöshet hårdast drabbade länen och ytterligare 2 milj. kr. för bidrag till handikappanpassning av sådana lokaler i dessa län. biföll dessa förslag. I budgetpropositionen föreslår nu regeringen att det ordinarie statsbidraget skall skäras ned till 6,5 milj. kr. för nästa budgetår. Detta kastar all planering över ända. Det extra bidraget som beviljades av sysselsättningsskäl fördelades efter de principer som angivits av regering och riksdag. En sådan inriktning på särskilt sysselsättningssvaga län har aldrig gällt för det ordinäre årsanslaget. till trossamfund ställs nu inför svåra planerings- och fördelningsproblem. Det kan inte vara rimligt att med hänvisning till ett extra bidrag utan förvarning minska statsbidraget till hälften. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att till Bidrag för anskaffande av lokaler för trossamfund för /85 anvisas ett reservationsanslag av 13 milj. kr. () () minab/gotab 1984 77599
mot · G702798 · 1984-01-19 00:00:00 — och på genom studieförbundens försorg Statsbidraget till av kursplanebundna, poänggivande universitetskurser drogs in fr. o. m. . Universitetskurserna sågs ej längre som folkbildning. I och med detta beslut har det blivit alltför kostsamt att anordna denna typ av kurser. Under innevarande läsår pågår på endast en universitetskurs i studieförbundsregi, i juridik. Efterfrågan på universitetskurser hos studieförbunden är dock fortfarande stor och rör framför allt kurser i ämnena juridik, psykologi, företagsekonomi och ADB. Enligt exempel från ett av studieförbunden skulle en universitetskurs på , tio poäng och med tio deltagare, utan statsbidrag, kosta ca . Skulle eleverna själva helt bekosta kursen medför detta en kostnad på /person plus litteraturkostnader. Studieförbunden på har anordnat en mängd universitetskurser. Av verksamhetsberättelse framgår att under /83 gav studieförbunden 21 universitetskurser med 321 deltagare. 13 av kurserna var poänggivande, dessa hade 142 deltagare. Universitetskurserna har haft en större omfattning, mellan 25 och 30 stycken . Möjligheten att läsa universitetskurser på har från /84 begränsats till de decentraliserade kurserna som efter beslut av regionstyrelse ges på . Dessa kurser har /78 givits i en omfattning av fyra fem kurser per läsår. De decentraliserade kurserna har oftast karaktären av utbildningvidareutbildning riktad mot arbetsmarknadens behov. Studieförbundens universitetskurser har i större utsträckning svarat mot individens önskemål om och behov av ytterligare kunskap inom olika ämnen. Ämnesområden som förmodligen ej kommer att prioriteras högt vid ett regionstyrelsebeslut om decentraliserade kurser. kan det bli ekonomiskt omöjligt för gotlänningar att vidareutbilda sig på . Genom det minimala utbudet av universitetskurser på ön riskerar efter hand utbildningsnivån att försämras, vilket också kan medföra negativa effekter för näringslivet. För att bibehålla och förbättra folkbildningsnivån - alla åtgärder som strävar efter att höja den allmänna utbildningsnivån - är det nödvändigt att finna ekonomiska lösningar som åter gör det möjligt för studieförbunden att anordna poänggivande universitetskurser på . 1 * 1983184.3 sami. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande möjligheter för studieförbund att anordna universitetskurser på .
mot · G702800 · 1984-01-18 00:00:00 — Under riksmötena /80, 1980/81, 1981/82 samt 1982/83 har väckts enskild motion om ett utökat flergenerationsboende. Motionerna har efterlyst stimulans för denna typ av boende och ett undanröjande av de byråkratiska hinder, som fördröjt en sådan utveckling trots klart uttalade behov och intresse hos medborgarna. Vägledande för motionernas tankegångar har varit såväl sociala som samhällsekonomiska motiv samt det faktum, att dagens byggande för framtiden måste tillgodose de enskilda människornas uttalade behov. I proposition 1983/84:40 bil. 9 anfördes att det övergripande målet för bostadsförbättringsprogrammet är att genomföra sådana förbättringar i bostadsbeståndet, som är bostadssocialt angelägna och samhällsekonomiskt försvarbara. Propositionen talade också om, att det finns anledning att göra särskilda bedömningar, när det gäller lägenheter för speciella boendeformer. Det påpekades vidare angelägenheten av att öka tillgängligheten i bostäderna för gamla och handikappade samt av en förnyelse, som utgår från behoven av funktionella förbättringar. Man önskar vidare förebygga social isolering, dåligt tillvaratagande av mänskliga resurser och ett onödigt stort behov av insatser för vård och omsorg. a. nämns barnen och de förvärvsarbetande föräldrarnas behov. Sammantaget innebär propositionens resonemang i detta avseende ett steg i en utveckling av den sociala bostadspolitiken mot just den bakgrunden, att våra bostadsbehov har förändrats. Propositionen framhåller även, att bostadsfrågorna inte kan betraktas avskilda från andra områden som barnomsorg, äldreomsorg osv. Mot bakgrund av dessa nya signaler hos statsmakten och med hänvisning till motivtexterna i åberopade motioner, vilka anför såväl sociala som till motivtexterna i åberopande motioner, vilka anför såväl sociala som ekonomiska och praktiska skäl för ett ökat flergenerationsboende, hemställs att hos regeringen begär att regeringen i sina bostadspolitiska åtaganden intensifierar insatser i motionens anda, dvs. till förmån för ett utökat flergenerationsboende. () ()
mot · G702801 · 1984-01-20 00:00:00 — Reglerna om intagning till gymnasieskolan Enligt förslag om principer för intagning i gymnasieskola 1. föreslås att 16-åringar skall prioriteras till plats i gymnasieskolan framför andra åldersgrupper oavsett betygspoäng. Följden av detta blir exempelvis att en 18-åring med ett betygsmedeltal på 4,5 som valt att arbeta ett eller efter inte har möjlighet att komma in i gymnasieskolan. Anledning till försenad ansökan till gymnasieskola kan dessutom vara sjukdom, familjens utlandsvistelse m. m. I propositionen hänvisas till att regeringen åtminstone övergångsvis kan bestämma om undantag. Det måste klart fastläggas att det med hänvisning till vad som i motionen anförs kommer att föreligga behov av kontinuerliga undantag även . I annat fall innebär förslaget en orättvisa som inte kan accepteras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av klara riktlinjer om undantag från 18-årsgränsen för intagning till gymnasieskolan när speciella omständigheter föreligger.
mot · G702802 · 1984-01-19 00:00:00 — Utbildning i hushållsekonomiska frågor på den sociala linjen vid universitet och högskolor Enligt socialtjänstlagen bör kommunernas socialarbetare ge rådgivning om planering av den personliga ekonomin. Speciellt gäller detta mindre kommuner som inte har anställt speciella konsumentrådgivare. Hemkonsulenterna i länen har utarbetat kurser för social personal. Dessa utbildningsinsatser har varit uppskattade och väl utnyttjade av de personalgrupper som i kommunerna arbetar med sociala frågor. I årets budget föreslås emellertid att hemkonsulentverksamheten avvecklas . Det värdefulla arbete som hemkonsulenterna bedrivit med fortbildning av social personal kommer sålunda att upphöra. Frågorna om den personliga ekonomin ingår som ett betydelsefullt moment i de samband som socialsekreterare m. fl. skall handlägga vid klarläggandet av individers och familjers totala situation. Det är därför angeläget att den sociala linjen vid universitet och högskolor i sin studieplan också har med utbildningsmoment som gäller den personliga ekonomin. Nuvarande studieplan för sociala linjen gäller i sina huvuddrag . Det diskuteras en eventuell översyn av denna studieplan. I en sådan översyn bör också möjligheterna att få med utbildning i planering av personlig ekonomi beaktas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om införande av utbildning i personlig ekonomi i studieplanen för sociala linjen. () ()
mot · G702803 · 1984-01-20 00:00:00 — Den nuvarande skolledarutbildningen (SLUG) som inleddes som ett resultat av SIA-beslutet kommer att vara genomförd för samtliga skolledare. Frågan om hur den fortsatta utbildningen skall utformas är f. n. olöst. tillkommer ett stort antal nya skolledare, och redan finns i de län som har passerat SLUG ända upp nyutnämnda rektorer och studierektorer som saknar utbildning. har organisationen för SLUG varit utformad genom att landet indelats i ett antal samverkansområden som letts av en speciell ledningsgrupp med kansli i . I ledningsgruppen har också representanter för skolstyrelsen ingått. Enligt vår mening är det av yttersta vikt att skolledarutbildningen i också får en effektiv utformning. Skolledarna är nyckelpersoner när det gäller att förändra och utveckla sina skolor så att intentioner i fråga om verksamheten kan slå igenom. Många internationella forskningsresultat visar att skolledaren kan bromsa eller aktivt driva en utveckling på ett helt annat sätt än vad som gäller för t. ex. en vanlig lärare. Att chefs- och ledningsfunktion har en enorm betydelse inom en organisation visar också det stora intresse som koncentreras kring utbildning av chefer och ledare på alla nivåer och i alla organisationer. Enligt vår uppfattning är det av yttersta vikt att den fortsatta skolledarutbildningen utformas i nära samarbete med högskolor och universitet, främst när det gäller den teoretiska delen. Forsknings- och utvecklingsarbete kring skolors ledningsfunktion är i ganska litet förekommande, men bör kunna bli en viktig del inom en skolledarutbildning som knyts närmare högskolan. På så vis kan också utbildningen breddas genom att stoff från t. ex. sociologi, juridik, ekonomi och förvaltning knyts ihop med pedagogik och psykologi. Det är betydelsefullt att utbildningen innefattar praktisk tillämpning av frågor som hör samman med relationer mellan lärare och elever, ekonomifrågor och administrativa rutiner. När det gäller den direkta fältkontakten och praktiskt utvecklingsarbete som en del av utbildningen bör detta kunna ske i nära samarbete med länsskolnämnderna. Vi anser alltså att det är viktigt att varje skolledare får en god teoretisk utbildning, som ger honom en stabil kunskapsgrund att stå på. På så vis har han möjlighet att effektivt leda sin skola på ett sätt som svarar mot dagens ledningsmöjligheter. Den delen av utbildningen bör skolledaren lämpligen kunna få genom att utbildningen läggs till universitet och högskola. också att det är viktigt att följa upp det praktiska arbetet på fältet som en del av utbildningen. Dessa avsnitt bör således med fördel kunna läggas till länsskolnämnderna. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi därför att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utfärda föreskrifter för den fortsatta utbildningen av skolledare i enlighet med vad som i motionen anförs och som innebär att utbildningen förläggs i anslutning till universitet och högskola i samarbete med länsskolnämnderna. HANS () i
mot · G702804 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av konservatorsutbildningen Regeringen föreslår i årets budgetproposition att en ny allmän utbildningslinje, konservatorslinjen, inrättas och lokaliseras till . Regeringen frångår därmed den lokalisering som förordats både av den utredning som tagit fram förslaget, konservatorsutredningen, och av UHÄ i ämbetets anslagsframställning till regeringen. I båda fallen framhölls att borde vara den lämpligaste orten för utbildningen. Utredningen i centrum behandlar utförligt möjliga lokaliseringsalternativ och stannar för en förläggning till med hänsyn till de resurser som finns där av betydelse för utbildningens genomförande. Konservatorsutbildningen kan i repliera på museer, arkiv, utbildningsanstalter och forsknings- och utvecklingsresurser av stor bredd och variation. Drygt hälften av alla utövande konservatorer finns vidare i . Dessa utgör en viktig resurs som speciallärare och handledare i utbildningen. Det rika utbudet i också för att studiebesök och praktikperioder kan förläggas i nära anslutning till utbildningen utan att de studerande drabbas av fördyrande rese- och levnadsomkostnader. När nu en statlig konservatorsutbildning föreslås starta måste utbildningen ges bästa möjliga förutsättningar att genomföras och utvecklas i nära samspel med de institutioner, vid vilka de blivande konservatorerna kommer att vara verksamma. Merparten av dessa institutioner, flertalet forskningsinstitut av särskild betydelse för utbildningen och samtliga centralmuseer finns i . Därför framstår en lokalisering av konservatorslinjen till som det fördelaktigaste alternativet, både med hänsyn till utbildningens kvalitet och kostnaderna för utbildningens genomförande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att den nya allmänna utbildningslinjen, konservatorsutbildningen, skall lokaliseras till . () () () () () () minab/gotab 1984 77612
mot · G702805 · 1984-01-19 00:00:00 — 1983/84 805-815 Tjänstekonstruktion för studie- och yrkesorientering i skolväsendet m. m. 1983/84:86) I proposition 1983/84:86 föreslås att statligt reglerade tjänster för syofunktionärer för grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning inrättas fr. o. m. . Från kommunalt håll har framförts kritik mot den statliga tjänsteregleringen för lärare. Kommunerna måste genom den statliga regleringen tillämpa två personaladministrativa system, ett för lärare och skolledare och ett för annan personal inom skolans område. Detta åstadkommer administrativa svårigheter som är särskilt besvärliga med stram ekonomi. Det dubbla huvudmannaskapet försvårar rationaliseringsarbetet inom skolans område. Till följd av kraftigt minskande barn- och ungdomskullar kommer förändringar och rationaliseringar inom skolans område att väsentligt växa . Därför har man också från avtalsparterna på det offentliga området strävat efter att överföra statligt reglerade tjänster inom skolans område till det kommunala avtalsområdet. Att därför vad gäller syofunktionärer gå åt det motsatta hållet tycks mindre konsekvent i förhållande till de långsiktiga strävandena. Vid reglering av tjänster underlättas omplaceringar, när driftsinskränkningar måste vidtas på skolans område på grund av vikande elevantal. Ett av motiven för statligt reglerade tjänster för syofunktionärer är att en sådan reglering bidrar till enhetlighet sett över landet. Till detta kan invändas att enhetligheten inte bara är till nytta utan också kan bidra till dålig anpassning till lokala förhållanden. Givetvis kan statsmakterna på andra vägar uppnå målet att utbildningskrav och liknande för syofunktionärer skall tillfredsställa en godtagbar nivå. Ytterligare motiv för att reglera syofunktionärstjänster kommunalt är att syofunktionärernas medverkan är nödvändig för att kommunerna skall kunna utföra de uppgifter som ungdomslagen ålägger dem. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att avslår förslaget att statligt reglerade tjänster skall inrättas för syofunktionärer i , gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen enligt de riktlinjer som förordas i propositionen.
mot · G702806 · 1984-01-20 00:00:00 — Statsbidrag till vissa kristna friskolor bestämde att fristående skolor skulle kunna erhålla statsbidrag i fortsättningen om de uppfyllde vissa villkor. Beslutet hälsades av många föräldrar med stor glädje. är religiöst neutral, enligt riksdagsbeslut och läroplan. Detta kommer att medverka till avkristning och sekularisering genom att den inte tar ställning för kristendomen. För att det kristna tros- och kulturarvet skall hållas levande måste varje ny generation få en fostran och skolundervisning. Då många föräldrar önskar att deras barn skall få undervisning i en är det därför nödvändigt att de skolor som uppfyller de villkor som fanns med i riksdagsbeslutet erhåller statsbidraget, som de är berättigade till. Stefanskolan i fick, trots att skolan uppfyllde de villkor beslutat om, inte något statsbidrag . Då riksdagsbeslut enligt min mening måste följas, vill jag föreslå att Stefanskolan i , Magdalenaskolan i , Annaskolan i och Kristinaskolan i skall erhålla statsbidrag fr. o. m /85. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de kristna friskolorna Stefanskolan, Magdalenaskolan, Annaskolan och Kristinaskolan skall erhålla statsbidrag för /85.
mot · G702807 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till högskolan i av den föreslagna plast- och gummiindustrilinj en 10 till budgetpropositionen 1984 framgår att UHÄ föreslagit att en ny allmän utbildningslinje, plast- och gummiindustrilinjen, inrättas och förläggs till högskolan i . Frågan har diskuterats under åtskilliga år och vi anser att det framtagna och redovisade beslutsunderlaget borde vara tillräckligt för ett beslut enligt UHÄ:s förslag. I läns södra del, Gislaved-Värnamoregionen, finns en stark koncentration av såväl stora som små företag inom plast- och gummibranschen och de har en mycket varierande tillverkning av olika produkter. Ett plast- och gummiinstitut finns i och det har stor betydelse för den forskning och utveckling som företagen är i så stort behov av för att bl. a. kunna hävda sig på exportmarknaden. Såväl branschorganisationerna som de fackliga organisationerna är överens om att de bästa förutsättningarna för en plast- och gummiteknisk högskoleutbildning finns i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om den planerade plast- och gummiindustrilinjens lokalisering till högskolan i . () () () () ()
mot · G702808 · 1984-01-18 00:00:00 — och sorn främmande språk Fr. o. m. /83 meddelas i gymnasieskolan undervisning i svenska för invandrarelever, svenska som främmande språk, i utbyte mot ett eller flera andra ämnen. En förutsättning för att eleverna skall kunna följa undervisningen i gymnasieskolan är att svenska för dem inte ligger på nybörjarstadiet, utan utgör en fortsättning på eller introduktionskursernas svenskundervisning. Skolan bedömer om stödundervisning i svenska är till fyllest för invandrareleverna eller om de skall ha rätt till undervisning i ämnet svenska som främmande språk. De elever som får denna rätt erhåller emellertid inte betyg i ämnet, trots att det ersätter ett eller flera andra ämnen. Betyget i svenska blir av naturliga skäl mycket lågt, och invandrarelevens hela betygsprofil blir orättvis. Vad som i övrigt kan sägas om betyg i allmänhet - de är motivationsskapande, informerande etc. - gäller i hög grad ett betyg i just detta ämne, där invandrarungdomar har en god chans att göra sig själva rättvisa. Betyget i svenska som främmande språk kan också utgöra en värdefull prognos beträffande elevens möjlighet till fortsatta studier. Vad gäller behörigheten till högskola måste dock betyg i svenska krävas. I årets budgetproposition redovisas ett förslag av SÖ, enligt vilket betyg skulle sättas på ämnet svenska som främmande språk. Föredragande statsråd är inte beredd att ta ställning till förslaget utan vill avvakta remissbehandlingen av språk- och kulturarvsutredningens betänkande, SOU 1983:57. Detta innebär att SÖ:s förslag inte hinner genomföras till /85, vilket är mycket beklagligt. Behovet av den föreslagna ändringen är väl dokumenterat av SÖ. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i gymnasieskolorna betyg skall ges i ämnet svenska som främmande språk fr. o.m. () ()