mot · G702325 · 1984-01-10 00:00:00 — och åtgärder i län Aktuella prognoser för län visar på ett starkt ökat behov av näringspolitiska, regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser för /85. Befolkningsminskningen har accelererat till 682 personer, den största minskningen i . Länets folkmängd är 240141 personer, motsvarande av rikets befolkning. hade länet 245105 invånare, motsvarande av rikets befolkning. En befolkningsutveckling som är i full jämförelse med flera av Norrlandslänen. Under en lång följd av år har framför allt unga människor flyttat från länet, vilket bidragit till att län, tillsammans med , har den äldsta befolkningen i landet. 19,av länets befolkning är , vilket kan jämföras med riksgenomsnittet . Av länets befolkning bor i glesbygd, vilket också är betydligt över riksgenomsnittet. Konsekvenserna av 1960-talets och första hälften av 1970-talets centraliserings- och koncentrationspolitik, den hårdhänta jordbrukspolitiken, den ensidiga satsningen på stora enheter i såväl samhälle som näringsliv, koncentrationen av statlig verksamhet och statsbidragens ojämlika fördelning drabbade län hårt. De gradvisa förbättringar mot mera likartade förutsättningar mellan landets regioner som åstadkoms bör fortsätta och bör ytterligare utvecklas. De visade på klara tendenser till förbättringar för län. Trots en nedgång i jordbruksnäringen och i industrisysselsättningen ökade den totala sysselsättningen i länet med 6400 arbetstillfällen. a. rättvisare skatteutjämningsreform stärktes den kommunala ekonomin i länets kommuner och landsting. Den ökade satsningen på regionalpolitiska åtgärder visade också på klara tendenser hur en långsiktig negativ trend kan förändras i en mera positiv utveckling. Det förbättrade glesbygdsstödet har möjliggjort flera investeringar på glesbygden, och utflyttningen från glesbygden visade en avtagande tendens med en avflyttning på 1100 personer jämfört med 6 000 1 1983/84.3 sami. Tillkomsten av utvecklingsfonderna, som har att främja utvecklingen av små och medelstora företag, har medverkat till att bevara och öka sysselsättningen i länet med över 1100 arbetstillfällen . Ovanstående kortfattade beskrivning antyder hur län, förutsatt att statsmakterna är beredda att föra en kraftfull regional- och decentraliseringspolitik och en aktiv näringspolitik inriktad i första hand på små och medelstora företag, har förutsättningar att vända utvecklingen i en för länet mera gynnsam inriktning. län, vars yta till täcks av skog, är det skogrikaste länet söder om . Andelen yrkesverksamma inom jordbruket, inkl. jakt och fiske, är dubbelt så stor som i landet som helhet. Det öländska jordbruket sysselsätter exempelvis av öns arbetskraft. Av hela industrins sysselsättning i län svarar livsmedels- och'skogsindustrin för . har beräknat att av länets totala sysselsättning på ca 111000 personer får sin utkomst som en följd av jord- och skogsbruk, livsmedels- och skogsindustrin. En siffra som visar vilken central roll länets naturliga förutsättningar och de ovan nämnda näringarna har för länets sysselsättning. antyder beskrivningen vilka allvarliga konsekvenser för sysselsättningen i länet som den socialdemokratiska regeringens förslag om ny jordbrukspolitisk inriktning kommer att medföra. För län är det viktigt att jordbrukspolitik, med dess satsning på familjejordbruket, ligger fast. Länet har långvariga traditioner inom småföretags- och hantverksbranschen. Då förädlingsgraden inom länets industri är låg finns goda förutsättningar för industriell vidareförädling. Länets turistnäring erbjuder också goda utvecklings- och framtidsmöjligheter. För att öka sysselsättningen och framför allt för att kunna erbjuda länets ungdom arbete behövs ökad stimulans till företagsamhet och näringsliv. Åtgärder i rätt riktning är bl. a. följande: - Ökat skatteutjämningsbidrag till län. - Stimulans för att utveckla och tillvarata länets förnyelsebara energikällor. - Kraftfulla insatser för att förhindra den tilltagande försurningen och den begynnande skogsdöden i . - Ökade anslag till länets vägnät. Det minskade statsbidraget till enskilda vägar drabbar glesbygdsbefolkningen hårt och orättvist. - Ökade insatser för att stärka länets utbildnings- och forskningsresurser. - Insatser för ytterligare ökat samarbete mellan högskola och näringsliv/ arbetsmarknad. - Insatser för utveckling av företagsinriktade fortbildnings- och påbyggnadskurser. - Ökning av lärlingsutbildningen och gymnasieskolans företagsanknutna utbildning. - Minskning av småföretagens sjukförsäkringskostnader . - Sänkt skatt på i företag arbetande kapital. - Stimulans till arbete inom miljö- och resurshushållning. - Stöd till fiskerinäringen genom bl. a. maximalt statsbidrag till utbyggnaden av Kårehamn på . - Fortsatt statligt stöd till glasindustrin för ökad exportsatsning och förbättrad arbetsmiljö. - Ökat regionalpolitisk stöd till länet för insatser i framför allt glesbygdsoch skärgårdsområden samt i Kalmarlänsdelen (, och kommuner) av den s.k. Inlandsovalen. - Ökning av antalet statliga arbetstillfällen i länet, som har den lägsta andelen statligt anställda i landet. Ett bibehållande av nuvarande organisation med tre kronofogdedistrikt i län. - Överföring av järnvägslinjerna , Bjärka-Säby-Västervik samt till riksnätet. Ovan nämnda förslag är exempel på åtgärder som skulle öka förutsättningarna för en positiv utveckling av sysselsättningen och näringslivet i län. Arbetsmarknadsläget i län inger stark oro. Det stora befolkningsunderskottet och det ökande antalet personer utanför den öppna arbetsmarknaden kräver ökade såväl näringspolitiska som regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatser. Antalet personer utan arbete och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder var 7908 , 9983 och 11059 . En ökning med 3151 personer eller i det närmaste . Den öppna arbetslösheten var 3 954,4 799 resp. 4772 personer medan antalet beredskapsarbeten 1983 ökat från 591 till 2342, en ökning med . Ungdomsarbetslösheten visar en stigande tendens, till 1525 . Verkligheten bakom redovisade siffror visar med skrämmande tydlighet behovet av framför allt näringspolitiska och regionalpolitiska insatser i län. Näringsgrensstrukturen i län avviker från rikets främst genom att jord- och skogsbruk samt industri svarar för en större del av sysselsättningen och den offentliga sektorn för en mindre del jämfört med rikets struktur. Andelen industrianställda i länet har dock minskat till av länets arbetstillfällen. bedömning är att bl. a. den tekniska utvecklingen leder till fortsatt minskat behov av arbetskraft inom industrin. Allvarliga sysselsättningsproblem kommer att prägla /85 för län. bedömning är att någon större ökning av antalet lediga platser inte kommer att ske. Arbetslöshetsperioderna blir också längre. Ett särskilt problem utgör den höga andelen äldre bland de långtidsarbetslösa. I Västerviksdistriktet är t. ex. av de långtidsarbetslösa . av de arbetslösa i länet är kvinnor. Svårigheterna för arbetslösa kvinnor att erhålla nya anställningar kan väntas bestå eller skärpas enligt länsarbetsnämndens bedömningar. Om de sysselsättningsmässiga konsekvenserna av ny teknik blir naturlig avgång och minskad efterfrågan på arbetskraft från bl. a. offentliga arbetsgivare medför detta ett växande problem för ungdomsgrupperna, som utgör av antalet arbetslösa i länet. Sysselsättningsproblem finns inom vissa delar av trä- och verkstadsindustrin. Svårigheterna att besätta nya lediga arbeten med arbetskraft med rätt utbildning och erfarenhet väntas öka. intensifierar därför insatserna för s. k. flaskhalsutbildning. Offentliga arbetsgivares efterfrågan på arbetskraft har minskat kraftigt, och denna återhållsamhet väntas bestå. Inom varuhandeln väntas ökade sysselsättningsproblem. Sysselsättningen på länets byggarbetsmarknad väntas fortsätta i negativ riktning. Jämfört med motsvarande tidpunkt 1982 har sysselsättningen inom denna marknad genomgått en mycket kraftig försämring. Den koncentration av byggarbetskraften som blivit följden av den olyckliga kärnkraftsutbyggnaden och den snabba avveckling av arbetsstyrkan som därpå följer medför särskilda problem för den lokala arbetsmarknaden. Den avveckling av arbetsstyrkan i Simpevarp som är aktuell har medfört att 750 personer här har friställts , varav 200 från länet. Särskilda åtgärder måste vidtas för att möta denna stora avgång och den här fortgående nedbantningen av byggarbetsstyrkan. Inom bostadssektorn har produktionen av nya bostadslägenheter fortsatt att minska, och hade enbart 629 lägenheter påbörjats, jämfört med 779 lägenheter . bedömer att den öppna arbetslösheten i länet kan komma att öka till 6 500 personer . Denna utveckling är inte bara oroande - den är oacceptabel. Vi har ovan försökt teckna en bild av de problem län upplever, men också en bild av de förutsättningar och möjligheter till utveckling och framåtskridande länet har och exemplifierat med förslag till åtgärder, där främst en aktiv näringspolitik och en utbyggd regionalpolitik bör utgöra de främsta instrumenten för att skapa bättre betingelser för länets utveckling. Ovanstående beskrivning visar också på nödvändigheten av fortsatta kraftiga arbetsmarknadspolitiska insatser och att en större andel av det samlade arbetsmarknadsanslaget för /85 tillförs län. Det gäller åtgärder dels för att klara i tiden närliggande akuta problem, dels för att komma till rätta med de långsiktiga problemen inom länet. Vi hemställer därför att beslutar uttala att regeringen med extra uppmärksamhet följer sysselsättningsutvecklingen i län. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande nödvändigheten av åtgärder för att främja sysselsättningen i län.