mot · G7021966 · 1984-01-24 00:00:00 — Den s. k. Jämtlandsmodelien för regionalpolitiken I samband med behandlingen av dåvarande regeringens Program för regional utveckling och resurshushållning (prop. 1981/82:113) tog också ställning till ett förslag om etablering av försöksverksamhet med regionalpolitik enligt den s. k. Jämtlandsmodelien. beslöt att gå halva vägen, dvs. införa ett sammanhållet länsanslag till länsmyndigheternas fria disposition och man beslöt också på regeringens förslag uppdra åt högskolan i att speciellt studera erfarenheterna av detta nya länsanslag. Jämtlandsmodelien syftar till att genom en friare medelstilldelning ge länsmyndigheterna större möjligheter att själva bestämma över utvecklingsinsatser i länet. Jämtlandsmodellens syfte är också att bryta ner de sektorsgränser i myndighetsutövningen som varit ett hinder för att få full effekt i regionalpolitiken. Centrala verk och myndigheter har alltså till följd av sektorsindelningen inte kunnat förmås att med tillräcklig kraft och engagemang spela med i den regionalpolitik som måste ha sitt kraftcentrum hos länsmyndigheterna. Tanken på att i starta en försöksverksamhet med en regionalpolitik enligt Jämtlandsmodelien är alltjämt oförminskat aktuell. Det bör därför ankomma på regeringen att möjligt starta försöksverksamhet i enligt denna modell. Det bör kunna vara av värde inte minst som ett inslag i det arbete som skall bedrivas av den regionalpolitiska utredningen. Den pågående utvärderingen av glesbygdsstödet i industridepartementet kan även väntas bekräfta glesbygdsinsatsernas stora betydelse för sysselsättningen. Såvitt nu kan bedömas var införandet av ett särskilt länsanslag en lyckosam åtgärd som i hög grad vitaliserat länsstyrelsernas och övriga länsorgans engagemang i glesbygds- och regionalpolitik. I avvaktan på en närmare analys av erfarenheterna av länsanslagen som bör komma fram ur det arbete som bedrivs av och i avvaktan på den försöksverksamhet med Jämtlandsmodelien som regeringen bör starta och de överväganden som den regionalpolitiska utredningen kan komma till bör länsanslagen bestå som ett viktigt inslag i en aktiv regionalpolitik. Jag finner det därför ytterligt otillfredsställande att industriministern inte heller för nästa budgetår har funnit skäl att göra någon reell uppräkning av anslaget. Tvärtom innebär förslaget i fjortonde huvudtiteln till budgetpropositionen, punkt C4, en minskning eftersom inflationen minskar anslagets reella värde. Detta är mycket oroande och är ett bland flera exempel på att den socialdemokratiska regeringen har sänkt de regionalpolitiska ambitionerna och inte har någon förståelse för glesbygdens problem. Denna tendens har klart förstärkts i budgetpropositionen /85. har i en partimotion föreslagit att det s. k. länsanslaget uppräknas med 150 milj. kr. från medel som tas från arbetsmarknadspolitiken. Med oförändrad länsvis medelsfördelning skulle därmed det nuvarande länsanslaget på 40 milj. kr. till kunna höjas till 70 milj. kr., vilket också är mitt förslag med tanke på de stora problem som står inför till följd av sin låga industrialiseringsgrad och befolkningens ofördelaktiga åldersfördelning. Regeringens jord- och skogsbrukspolitik har kraftigt förstärkt de negativa effekterna av den nya och passiva regionalpolitiken. Det finns en rad åtgärder för länets utveckling som med omedelbar verkan bör föranleda beslut. Det här nedan skisserade programmet förs nu fram via riksdagsmotioner eller framställningar på skilda vägar och utgör viktiga insatser för länets utveckling: SJ bör också intensifiera marknadsföringen av för persontransporter. Upprustningen av länets vägar måste fulföljas och därför komma till stånd efter förhandling med intresserade entreprenörer och finansieras utanför statsbudgeten. Regeringens förslag om ändrade bidrag till underhåll av enskilda vägar måste korrigeras. Bidragen till de s. k. D-vägarna för det rörliga friluftslivet måste återställas till rimlig nivå. Det särskilda pristillägget för Norrlandsjordbruket måste räknas upp med omedelbar verkan. Domänveket bör släppa till de skogsmark som lantbruksnämnden bedömer lämpliga för komplettering av enskilda fastigheter eller för upprättande av särskilda skogsbruksfastigheter. betingad sänkning av arbetsgivaravgiften bör nu genomföras inom lantbruket, industrin och servicenäringarna, inkl. turismen inom stödområde A i liksom enligt regeringens förslag i . bör ges en central funktion i arbetet med forskning och utveckling av regionalpolitiken och alltså ha en betydelsefull uppgift i det regionalpolitiska forskningscentrumet, CERUM, som inrättats. Dessa åtgärder som på skilda sätt bl. a. genom riksdagsmotioner i särskild ordning initieras är samtliga möjliga att genomföra inom ramen för det budgetalternativ presenterat. Åtgärderna föranleder alltså inte något ökat budgetunderskott men väl i vissa fall en omfördelning av anslag från defensiv arbetsmarknadspolitik till offentliga insatser för att förbättra näringslivets utveckling i länet och därmed skapa varaktig sysselsättning. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1.att beslutar anhålla hos regeringen att utses till försökslän för att pröva en friare användning av statliga regionalpolitiska medel och för att pröva nya samarbetsformer mellan regionala och statliga organ, 2. att beslutar uttala att regeringen vid fördelning av det särskilda anslaget C 4 (länsanslaget) tilldelar 70 milj. kr. för nästa budgetår. . ÅSLING (c)