mot · G7022867 · 1984-04-17 00:00:00 — 1983/84: 2867 m. fl. Försöksverksamhet med ökad självstyrelse (prop. 1983/ 84:152) har följande syn på den kommunala demokratin: - Kommuner och landsting är grundstenar i den svenska demokratin. - Den kommunala självstyrelsen gör det möjligt för många människor att aktivt delta i det politiska arbetet och att få insyn och medbestämmande i frågor som nära berör dem själva och som direkt påverkar deras livsmiljö. - Den kommunala självstyrelsen, som innebär decentralisering, medför ökad effektivitet i samhällsarbetet eftersom beslutsgången blir kort och besluten kan grundas på en ingående kännedom om lokala förhållanden och medborgarnas önskemål och behov. - Genom den direkta folkliga kontrollen motverkas byråkrati och tjänstemannavälde. - Beskattningsrätten är en grundläggande förutsättning för den kommunala självstyrelsen. Det kommunaldemokratiska förändringsarbetet bör enligt uppfattning inriktas på bl. a. följande: - Arbetsuppgifterna för kommuner och landsting bör vidgas genom överföring av statliga uppgifter och genom decentralisering av beslutanderätten till lokal och regional nivå. - En stark självstyrelse måste skapas på länsplanet genom att landstingen, inom de ramar som beslutar, ges utökade befogenheter för regionala samhällsuppgifter. En utbyggd länsdemokrati ger de politiska partierna en central roll och förstärker samarbetet mellan landsting och primärkommuner. - För att en likvärdig service till medborgarna skall kunna upprätthållas krävs en utjämning av skatteunderlaget i kommunerna. Den kommunala skattekraftsutjämningen skall ge kommunerna likvärdiga ekonomiska förutsättningar. - Delning av kommuner är ett bra sätt att förbättra den kommunala demokratin. När en stark lokal opinion kräver det bör en delning av kommunerna prövas. - För att främja demokratin och öka medborgarinflytandet bör kommunerna ha rätt att inom bestämda ekonomiska ramar överföra förvaltningsuppgifter till kommundelsorgan och institutionsstyrelser. 1 1983/84. 1983/84: 2867 Sammansättningen av dessa organ skall följa valutslaget i det område där det verkar. Direktval till kommundelsorgan bör möjliggöras. i ett tidsperspektiv av ca 25 är har vidtagits förändringar av genomgripande betydelse för den kommunala demokratin. Vissa förändringsätgärder har fått klart negativa kommunaldemokratiska konsekvenser. Hit hör i första hand den helt opåkallade tvångsvisa sammanläggningen av kommuner vid ingången . Särskilt bör uppmärksammas sammanläggningarna av var för sig bärkraftiga kommuner i storleksordningen 1000015 000. Dessa sammanläggningar kan inte ha motiverats av effektivitetsskäl, vilket för övrigt bekräftats av såväl forskningen som den kommunala verkligheten. Av inte minst kommunaldemokratiska motiv motsatte sig kommunsamnianläggningen vid ingången . Av förändringsåtgärder med positivt förtecken kan nämnas införandet av kommunalt partistöd, som gett förutsättningar för ett bättre lokalt partiarbete och en förbättrad information. Det är också positivt att den kommunala lagstiftningen ändrats på sådant sätt att olika politiska grupperingar fått en ökad möjlighet alt delta i den kommunala beslutsprocessen. Vidare är det positivt att lagstiftningen ändrats pä sådant sätt att förvaltningsuppgifter kan handläggas i olika slag av kommundelsorgan. De båda sistnämnda reformerna har kunnat genomföras i politisk enighet. var initiativtagare till lagen om kommunalt partistöd. Vid kommunallagsreformen 1977 fick gehör för kraven pä förbättrade insynsmöjligheter för minoritetsgrupperna och i regeringsställning tog initiativ till det utredningsarbete som etappvis har lett fram till dagens lagstiftning om lokala organ och den försöksverksamhet som pågår i ett flertal kommuner. Man kan sålunda med fog påstå att förändringsarbetet pä det kommunaldemokratiska området i många avseenden varit positivt. Men kvar står att många av de kommunaldemokratiska problemen inte kunnat lösas. Som exempel på sådana problem kan nämnas följande: Medborgarna känner i många fall på olika sätt främlingskap till den egna kommunen och den kommunala verksamheten. Detta är särskilt uttalat i de alltför stora kommunerna. Så t. ex. framgår av kommunaldemokratiska forskningsgruppens rapport nr 5 (Ds Kn 1981: 12) att det partipolitiska deltagandet är nästan dubbelt så stort i de minsta kommunerna som i de största. Grannkontakten och befolkningens kännedom om kommunpolitiskt aktiva personer är också större i de mindre kommunerna än i de största. Den kommunala självstyrelsen upplevs inte alltid som tillräckligt självständig. Som exempel härpå åberopas ofta det omfattande centrala regelverk som omgärdar de kommunala verksamheterna. Ofta hämtas exempel från skolans område eller åberopas regler för vård och tillsyn av barn och äldre. - Trots berömvärda insatser för att utjämna de ekonomiska skillnaderna mellan kommunerna tvingas fortfarande kommunerna bedriva sina verksamheter (även de obligatoriska) under mycket ojämlika ekonomiska villkor. Skillnaderna mellan kommunerna i fråga om t. ex. avgifter och förmåner kan till stor del förklaras av grundläggande skillnader i fråga om kommunalekonomisk bärkraft. - trots åtgärder för att utjämna skattekraften är det så att av rikets befolkning kan tillhandahållas den kommunala servicen med utgångspunkt från ett skatteunderlag som överskrider den garanterade skattekraften. Vi har ännu långt kvar innan vi kan erbjuda alla medborgare likvärdig service till samma pris. Försöksverksamhetens inriktning och omfattning Inledningsvis kan vi konstatera att propositionens konkreta förslag inte står i proportion till föredragande statsrådets hurtfriska deklarationer vid kongresser och möten. De i propositionen redovisade huvudområdena för försöksverksamheten ligger i och för sig i linje med krav och önskemål som kan ställa sig bakom. Vi anser dock att de föreslagna åtgärderna inte mer än marginellt kan påverka det kommunaldemokratiska klimatet. Vi anser således att de lämnade förslagen är helt otillräckliga. En försöksverksamhet med ökad självstyrelse värd namnet måste vara betydligt mer genomgripande och konkret. måste vara så utformad att den främjar insyn, inflytande och deltagande från olika medborgargrupper. Olika politiska grupperingar skall i största möjliga utsträckning kunna delta i den kommunala beslutsprocessen. Försöksverksamheten får inte innebära en långtgående sammanslagning av nämnder eller en begränsning av antalet förtroendevalda. Detta skulle få negativa kommunaldemokratiska effekter. Vi vill rikta uppmärksamheten på detta förhållande och vi förutsätter att reformverksamheten inte får en sådan inriktning. Vårt inledningsvis åberopade kommunaldemokratiska reformprogram upptar ett flertal krav som vi anser bör prövas i en försöksverksamhet av nu aktuell karaktär. Möjligen bör därvid försöksperioden utsträckas något längre än vad som anges i propositionen. Ställningstagande härtill kan emellertid ske . Utöver vad som föreslås i propositionen föreslår vi att följande huvudområden skall ingå i försöksverksamheten: Försök med länsdemokrati i två landstingsområden med starkt skiftande politisk struktur. Försöksverksamheten bör bedrivas med utgångspunkt i två modeller varav en förutsätts innefatta flertalet av och lansnämndernas politiska uppgifter. Som definition av "politiska uppgifter" vill vi lägga till grund den beskrivning som gjorts av länsdemokratikommittén (SOU 1982: 24 s. 138-148). Den mindre försöksmodellen bör omfatta tvä eller tre av de sakområden som beskrivs i nämnda betänkande. 1 första hand bör enligt vår bedömning ingå frågor om statligt stöd av näringslivets lokalisering, glesbygdsstöd m.m. samt utbildningsplaneringen och länsskolnämndens uppgifter. En friare användning av de samlade statliga resurser som tilldelas länet bör också ingå i försöksverksamheten. Med den avgränsning vi gjort förutsätts att befogenheten att pröva besvär etc. kvarstår inom den statliga myndighetsutövningen. Försök med samordnat statsbidrag, varmed förstås att nuvarande skatteutjämningsbidrag och utgående specialbidrag samordnas till ett för försökskommunen sammanslaget bidrag. Bidraget skall ges skatteutjämnande profil med utgångspunkt från nu gällande system. 1 försöket skall ingå att försökskommunen/försökskommunerna fritt får disponera bidragen, innebärande bl. a. att bidragens efterfrågandestyrande effekter neutraliseras. Den friare användningen av statsbidrag etc. förutsätts även möjliggöra försök med sambruk av lokaler och anläggningar. Försök med lokala organ vars sammansättning återspeglar den politiska strukturen inom resp. kommundelar. Försöksverksamheten förutsätter sådan ändring av lagen om proportionellt val att en minoritet i fullmäktige kan kräva att mandatfördelningen för det lokala organet blir representativ för den politiska strukturen inom kommundelen. Försök med direktvalda lokala organ. Utöver vad här föreslagits beträffande den egentliga försöksverksamheten förutsätter vi att regeringen omprövar sin negativa inställning till frågan om att dela kommuner. Enligt vår mening är det av avgörande betydelse för den kommunala demokratin att kommunstrukturen främjar deltagande närhet, överblickbarhet oell gemenskap. Samtliga nu uppräknade egenskapskrav är svåra för att inte säga omöjliga att tillgodose i våra allra största kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande försök med länsdemokrati, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande samordnat statsbidrag. 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande sammansättning av lokala organ på grundval av politisk struktur i kommundelen. 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande direktvalda lokala organ. 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande insyn och inflytande samt minoritetsgruppers möjlighet att delta i den kommunala beslutsprocessen. 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande värdet av delning av kommuner. . ÅSLING (c) i (c) () () () () () () . ()