mot · G7021454 · 1984-01-25 00:00:00 — Tredje vice talman m. fl. Alkoholpolitik och viss alkoholforskning Den nya alkoholpolitik som har sin bakgrund riksdagsbeslut har varit framgångsrik. Konsumtionen och därmed också skadorna har varit sjunkande. Ungdomens konsumtion tenderar att minska i än högre utsträckning än totalkonsumtionen. Det som dock inger oro är kvinnornas alkoholkonsumtion. Det är dock inte möjligt att hävda att alkoholproblemen i det svenska samhället har nått sin lösning. Utvecklingen visar emellertid att det finns framkomliga vägar och att alkoholproblemet långt ifrån är något olösbart problem. Konsumtionsminskningen måste fortgå. Skadorna måste minskas ytterligare. Det är också väsentligt att ställa alkoholkonsumtionen i relation till de omfattande ekonomiska effekter alkoholbruket innebär. Undersökningar publicerade 1983 pekar mot att alkoholen kostar det svenska samhället i storleksordningen . Det finns en rad åtgärder riktade mot alkoholbruket, marknadsföringen, distributionen och försäljningen som måste ställas i relation till alkoholens samhällsekonomiska belastning. Det skulle vara utomordentligt viktigt för framtida alkoholpolitiska beslut att noggrant forska om dessa samband. Det råder enighet om prisinstrumentets goda effekt på alkholkonsumtionen. Prissättningen på alkohol bör få en sådan utformning att alkoholpriserna ökar med utöver index. Det skulle i detta sammanhang vara intressant att undersöka vilka samhällsekonomiska effekter detta skulle ha. Redan mycket begränsade insatser, t. ex. i form av en obligatorisk legitimation vid inköp på systembolaget, skulle innebära många positiva effekter. Det skulle t. ex. bli möjligt att avstänga langare, ge vårdbehövande möjlighet till temporär avstängning och uppehålla en strikt tillämpning av 20-årsgränsen. Detta skulle troligen kraftigt minska alkoholskadorna i särskilt utsatta grupper och också vara betydelsefullt ur ekonomisk synpunkt. Utöver Vin & Spritcentralen och förekommer en omfattande marknadsförings- och agentverksamhet kring alkoholdrycker i vårt land. Det är främst de s. k. spritagenternas verksamhet som åsyftas. Dessa vin- och spritagenters verksamhet bör ges ett snävare utrymme i avvaktan på total avveckling. Dessa grupper gör troligen betydelsefulla vinster på alkoholförsäljningen medan samhället/skattebetalarna får svara för stora kostnader. En annan väsentlig faktor kring alkohol och ekonomi är det privata vinstintresset av alkoholhanteringen. Det borde vara naturligt att avveckla all alkoholhantering som tillför privatpersoner intäkter på andras konsumtion. Också tillhörande aktiviteter som t. ex. tullfri alkoholförsäljning på färjelinjer, försäljning av snabbviner och restaurangnäringens utnyttjande av alkoholförsäljning som huvudsaklig inkomstkälla måste upphöra. Enskilda människor, företag och inte minst den offentliga sektorn drabbas av alkoholens ekonomiska skadeverkningar. I den tidigare åberopade undersökningen framkom att alkoholskadorna orsakade utgifter för den offentliga sektorn 1981 . Till detta kommer minskade skatteintäkter med knappa 10 miljarder. I ärlighetens namn skall mot detta ställas inkomsten av alkoholskatten och de inbesparingar som den offentliga sektorn får genom för tidig död på grund av alkoholintäkter motsvarande . Samhällsekonomiska synpunkter får naturligtvis inte styra alkoholpolitiken. Alkoholpolitiska åtgärder är i första hand humanitära. Men forskning om alkohol och ekonomi kan utgöra värdefulla komplement till annan forskning och möjliggöra bättre beslutsunderlag i alkoholpolitiken. Den ekonomiska alkoholforskningen i är underutvecklad. Genom att undersöka ekonomiska effekter av alkoholpolitiska åtgärder kan samordningen och inriktningen av alkoholpolitiken bli effektivare. Vid en analys av alkoholens samhällsekonomiska effekter framgår att alkoholen främst belastar sjukvård och social omsorg om man ensidigt ser den offentliga sektorns alkoholkostnader. Många köar till sjukvård, många är i behov av utökad barnomsorg, något som lite förenklat kan menas bero på alkoholens belastning. Troligen skulle en ytterligare nedgång av alkoholkonsumtionen resultera i minskade köer och större möjlighet att med samma skatteuttag möta många medborgares behov av omsorg och service. Den ekonomiska alkoholforskningen kan belysa alkoholens effekter på samhällsekonomin och på de offentliga finanserna, men den kan också ge värdefull kunskap om de ekonomiska faktorer som påverkar alkoholkonsumtionens storlek och dess fördelning. Genom att jämföra alkoholkonsumtionen med t. ex. priser, inkomster, butiksetablering, serveringstillstånd m. m. kan värdefull kunskap byggas upp. Av de ovan framförda synpunkterna framgår att åtgärder måste vidtas dels för att öka den ekonomiska alkoholforskningen, dels för att utvärdera effekterna av alkoholpolitiska beslut. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar hemställa hos regeringen att en utvärdering av alkoholpolitiska beslut genomförs vad gäller effekter av information och utnyttjandet av prisinstrument m. fl. 2. att hos regeringen begär att resurser ges till den ekonomiska forskningen så att frågan om alkoholens ekonomiska samband kan kartläggas med högsta möjliga forskarkompetens. () PER (vpk) () () () ()