mot · G7021650 · 1984-01-23 00:00:00 — Ett centralt arkiv för patientjournaler betänkande Bevarande av journaler m. m. har remissbehandlats. har ställt sig positivt till utredningen och betraktar den som en god grundstomme för ställningstaganden i samband med vår långsiktiga journalarkivplanering. Man måste se utredningens förslag såväl från vårdsynpunkt och forskningssynpunkt som från ekonomisk synpunkt. har en omfattande diskussion förekommit om bevarandet av medicinska journaler. Diskussionen har aktualiserats genom den snabbt ökande volymen av medicinskt jourmaterial. Kostnaden för arkivvården ligger nästan helt på landstingen och har beräknats till 150-200 milj. kr. Enligt vår uppfattning borde utredningen också ha belyst möjligheterna att sammanföra det medicinska journalmaterialet till ett centralt arkiv. Enligt vår uppfattning talar följande motiv för detta: Genom den ökade rörligheten kommer många att under sin livstid få kontakt med sjukvård inom olika landstingsområden och sjukhus. När journaler långtidsförvaras i arkiv knutna till lokala kliniker eller sjukhus, har de en dålig tillgänglighet. En betydligt mer lättillgänglig patientinformation skulle erhållas, om samtliga journalhandlingar enligt den enkla anvisningen efter födelsedatum insändes till centralt arkiv. I samband med ökat intresse för släktforskning kan det anses rimligt, att den enskilde har möjlighet att ta del av sina förfäders journaler. Det är naturligtvis av stort värde för t. ex. den nyinsjuknade diabetikern att få en uppfattning om hur sjukdomen gestaltat sig i tidigare generationer. Sannolikt skulle en lättillgänglig möjlighet av detta slag genom avgifter kunna medverka till finansiering av arkivfunktionen. Möjlighet till forskning, som kunde belysa genetiska frågeställningar både beträffande sjukdomar och normalbiologiska förhållanden, skulle optimeras. Andra angelägna forskningsområden, som kan ha stor nytta av ett dylikt arkiv, är social och geografisk epidemiologi, hälsans påverkan av arbetsförhållanden m.m. Genom vår tidigt utbyggda välfungerande folkbokföring har vi i unika förutsättningar för denna typ av forskning. Även med en 100-årsregel av ovannämnt slag är det angeläget att vissa typer av uppgifter endast utlämnas under anonymitetsskydd eller efter särskild bedömning. Denna sekretess kan ej tillfredsställande tillgodoses med nuvarande arkivfunktion. Möjlighet att göra rationaliseringar i rutiner ökar med stor driftsvolym och van personal. Speciellt gäller detta en situation, där ny teknik i form av mikrofilmning och databaserad sökningsfunktion introduceras. Härvid bör också hänsyn tas till den utveckling som är i gång med en journal baserad på ADB-teknik, som troligen kommer till allmän användning inom de närmaste decennierna. Möjlighet att utnyttja friställda lokaler av tillräcklig volym. Intressant är därvid t. ex. nedlagda regementens kaserner, utrymda äldre sjukhus, fabriksanläggningar o. d. Med ett sådant utnyttjande av befintliga anläggningar kan lokalkostnader minimeras. Vi föreslår därför att frågan om ett centralt journalarkiv utreds. Placeringen av ett sådant arkiv skulle med fördel kunna förläggas till eftersom betydande lokalytor kommer att friställas i och med nedläggning av fredsförbandet A 6. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen låter utreda frågan om ett centralt journalarkiv och möjligheten att förlägga ett sådant till . () ()