mot · G702546 · 1984-01-16 00:00:00 — I läroplan för (Lgr 80), allmän del, framhålls bl. Skolan skall hjälpa eleverna att bearbeta frågorna inför livet och Eleverna skall få vidgade kunskaper om den kristna religionen med i centrum. Även om kristendomen betyder mest för att förstå vår egen kultur, skall det kristna arvet jämföras med andra religiösa traditioner och livsåskådningar. Det religiösa arv som många invandrare för med sig ger värdefulla bidrag till belysningen av dessa frågor. Något mera detaljerat beskriver läroplanen i fortsättningen innehållet i ämnet religionskunskap för de olika stadierna. Här nedan återges de för lågoch mellanstadiet aktuella delarna. Människans frågor inför livet och tillvaron; Religionskunskap Lågstadiet Livsfrågor, tro och etik: Hur olika etiska uppfattningar styr våra handlingar och våra ställningstaganden till olika livsfrågor, t. ex. om rätt och orätt, gott och ont, synen på människan och tillvaron. Betydelsen av en religiös tro när man på olika sätt i livet tar ställning till livsfrågor. De aktuella livsfrågorna kan vara av typen vårt ansvar för varandra och för allt levande, frågor kring tingen, livet och döden, människors likheter och olikheter, kamrat- och familjerelationer, att lösa konflikter, ensamhet, gemenskap, trygghet, tröst, vänskap, ärlighet, rättvisa. Undervisningen skall utgå från och anknytas till elevernas egna erfarenheter, aktuella händelser och företeelser och behandla aktuella personer i nutiden. I undervisningen ingår också studier av o , t. ex. och patriakberättelserna, och hans bröder, , valda händelser ur liv o några kyrkor och samfund i närsamhället o sånger och psalmer i anslutning till det behandlade stoffet o personer och livsmönster inom bl. a. judendomen. Livsfrågor, tro och etik: Hur olika etiska uppfattningar styr våra handlingar och våra ställningstaganden till olika livsfrågor, t. ex. om rätt och orätt, gott och ont, synen på människan och tillvaron. Betydelsen av en religiös tro när man på olika sätt i livet tar ställning till livsfrågor. De aktuella livsfrågorna kan vara av typen hur allt började, hur livet förs vidare, sexualetik, människans villkor, frihet, rättvisa och rättfärdighet, våld, krig och förtryck, sjukdom och olyckor, döden och människans åldrande, samvete, förlåtelse, det egna jaget. Undervisningen skall utgå från och anknytas till elevernas egna erfarenheter, aktuella händelser och företeelser och behandla aktuella personer i nutiden. I undervisningen ingår också studier av o , t. ex. skapelseberättelserna, profeterna, möten med o kyrkokunskap, t. ex. , , , , 1600- och o personer, tänkesätt och livsmönster inom några samfund och religioner. Lämpliga sånger och psalmer. Lgr 80 ger alltså för ämnet religionskunskap anvisningar som borde kunna innebära en positiv förändring för ämnet på de aktuella stadierna. Men anvisningar är inte tillräckligt för en god undervisning. Därtill krävs bl. a. att läraren har goda kunskaper i ämnet, att en lämplig metodik tillämpas och att lärares och elevers attityder gemtemot ämnet är positiva. har religionsundervisningen varit satt på undantag på mellanstadiet. Det är bara att konstatera att lärare på detta stadium i mycket stor utsträckning undviker ämnet. Tydligt är att lärarna inte fått tillräckligt med hjälp för att känna sig säkra nog att ta itu med undervisningen. Religionsundervisningen på mellanstadiet borde ha en framtid. En gedigen forskning på området har skett under . Vi har fått en ny läroplan som i hög grad grundar sig på forskningsresultaten. Men vad som naturligtvis är avgörande är om forskningsresultaten når den undervisande läraren. Detta är inte så enkelt som det låter. Det är inte bara ett informationsproblem, utan också ett översättningsproblem. Vad skall läraren göra i klassrumssituationen? Hur skall man göra? Forskningspengarna är oftast förbrukade och resurserna ytterst begränsade när det gäller att tillämpa resultat och omforma dem till konkreta modeller för undervisningen. Och lärarna fortsätter som de alltid har gjort. En enkät som fortbildningsavdelningen vid i gjort ger en del värdefulla upplysningar om lärares och lärarkandidaters bedömning av sin situation i förhållande till ämnet religionskunskap. De tillfrågade 100 mellanstadielärarna var jämnt fördelade på storstäder, tätorter och landsbygdskommuner. Svaren från såväl manliga som kvinnliga lärare var mycket likartade i uppfattningen. Ej heller förekom skillnader mellan olika orter i landet. Enkäten utfördes , och 93 av 100 lärare svarade. En sammanfattning av enkäten ger vid handen att en förbättrad grundutbildning tillika med fortbildning i ämnet är nödvändig. Många moment upplevs som svåra att undervisa i. Bland dessa är etik och bibelkunskap mycket svårare än t. ex. kyrkohistoria och andra religioner. De svåraste momenten inom bibelkunskapen är kristna trosbegrepp som synd, förlåtelse och nåd samt Gudsbegreppet, medan liv och verksamhet och Judafolkets historia upplevs som lättare. Helt klart behöver mellanstadielä raren, och det torde även gälla lågstadiets lärare, hjälp med att presentera även det specifikt religiösa stoffet på ett för eleverna konkret sätt. 43 lärarkandidater deltog i undersökningen. Samtliga besvarade enkätfrågorna så långt möjligt. En fjärdedel () av kandidaterna hade nämligen vare sig själva undervisat i religionskunskap eller deltagit i någon handledarledd lektion i ämnet. Det var lärarkandidaternas sista praktiktermin. Grundkursen i religionskunskap är för låg- och mellanstadielärarna . Det kan också uttryckas på så sätt att man jämför den naturvetenskapliga grundkursen (8 p) på mellanstadiet med att den samhällsvetenskapliga, som innehåller Re-Ge-Hi, också är 8p. Med hänsyn till vad som anförts från Malmöundersökningen och med tanke på vad som framkommit i många andra undersökningar angående religionskunskapens ställning är det mycket angeläget att i klasslärarutbildningen tiden för ämnet utökas och innehåll och metodik ses över. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att SÖ får i uppdrag att undersöka möjligheten att utöka timantalet för ämnet religionskunskap på klasslärarlinjerna samt se över innehåll och metodik i nämnda ämne med ledning av vad i motionen anförts.