mot · G7021998 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Vissa ändringar i byggnadslagen Byggnadslagstiftningen har under varit föremål för ett omfattande utrednings- och beredningsarbete för att komma fram til! en moderniserad byggnadslag. Regeringen har till lagrådet avlämnat en lagrådsremiss på en del av lagstiftningskomplexet. Det är då naturligt att inte nu vill vidta några mera omfattande ändringar i gällande lagstiftning. Det är ändock några frågor som vi vill aktualisera eftersom den av socialdemokraterna utformade lagrådsremissen löser frågorna på ett sätt som vi tycker är felaktigt. Den första frågan är bestämmelserna om bebyggelse utanför plan. Det finns hos många människor ett starkt intresse av att kunna få uppföra bostadshus utanför planlagda områden. Från sida harvi alltid ansett att detta inte bör hindras utan tvärtom stimuleras. Kommunernas styrning av denna bebyggelse ökar och restriktiviteten från socialdemokraternas sida medför att bebyggelsen hämmas. Under de borgerliga regeringarnas tid var dispensgivningen betydligt mer generös och bebyggelsen på landsbygden ökade. I reformarbetet på byggnadslagen anser vi att den enskildes ställning i detta avseende skall stärkas. Rätt till byggnadslov bör föreligga såvida inte kommunens byggnadsnämnd kan anföra konkreta skäl för att bebyggelsen på aktuell plats är olämplig. Som skäl kan då inte anföras allmänt hållna motiv av typen kommunalekonomiska konsekvenser. Vi vill därför föreslå att ger regeringen till känna att en ny byggnadslag skall ha en generös inställning till bebyggelse utanför plan och att om kommunen avslår byggnadslovsansökan så åvilar det kommunens byggnadsnämnd att bevisa olämpligheten. Ett annat område är utökningen av byggnadslovsplikten till att omfatta lantbrukets byggnader. Det kan i sådana fall inte bli fråga om prövningen av placeringen av byggnader. De måste finnas på den aktuella fastigheten. Jordbrukets byggnader projekteras oftast genom lantbruksnämnder och/eller hushållningssällskap och den kommunala prövningen har i detta sammanhang inget av värde att tillföra byggnadsärendet. Tvärtom kommer det endast att medföra förseningar och fördyringar. Förslaget till ny byggnadslag bör enligt vår mening inte innehålla krav på byggnadslov för jordbrukets byggnader. Genom byggnadsstadgans bestämmelser om vad som är byggnadslovspliktigt har byggnadsnämnderna att ta ställning till en mängd småärenden. Nämnden har egentligen inte något av värde att tillföra dessa planer som en fastighetsägare har på mindre om- och tillbyggnader, mindre byggnader eller anläggningar av typ mur, plank osv. Här skulle mycket vara att vinna på att bestämmelserna om byggnadslovsplikt ändrades så att alla typer av mindre åtgärder på befintliga byggnader får utföras utan byggnadslov. bör därför nu ge regeringen till känna att bestämmelserna om byggnadslovsskyldighet skall utformas så att endast vissa större åtgärder på fastigheter kräver byggnadslov. När det gäller fastigheter inom fastställda planer måste självfallet planbestämmelserna följas. Detta kräver inte minst hänsynen till grannars intressen. Byggnadslovsskyldigheten bör göras differentierad så att den utanför detaljplanelagt område är mindre omfattande än inom plan. I samband med att tar beslut om ny byggnadslag bör de av oss föreslagna reglerna om byggnadslovsskyldigheten ges omedelbar tillämpning och inte vänta till den senare tidpunkt då lagen i dess helhet beräknas träda i kraft. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi i motionen anfört om bebyggelserätten utanför planlagt område, jordbrukets byggnader samt utformningen av byggnadslovsskyldigheten för om- och tillbyggnader m. m. () () 1* 1983184.