ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702566 · 1984-01-17 00:00:00 — m. fl. Den demografiska databasens filialer i , och När den demografiska databasen inrättades i var det ett välkommet initiativ och gav möjlighet att bereda människor sysselsättning i en region med betydande arbetslöshetsproblem. Databasens verksamhet har blivit ett utmärkt instrument när det gäller behandling och bevarande av värdefullt arkivmaterial. finns det tre filialer till databasen i , nämligen i , och . Vid filialen i finns 20 platser och vid de övriga 15 platser på vardera orten. Dessa filialer har på samma sätt som i bidragit till att ge sysselsättning åt lokalt bunden arbetskraft och innebär en ökad differentiering av arbetsmarknaden i dessa glesbygdskommuner. Eftersom det finns flera ytterligare forskningsprojekt som kan genomföras är nu tiden inne för att permanenta verksamheten vid filialerna i , och . Detta skulle på ett avgörande sätt öka tryggheten för de människor som är anställda och vilkas verksamhet nu finansieras genom medel för beredskapsarbeten. Det skulle också ge möjlighet till mer långsiktigt upplagda forskningsprojekt. Dess värre avvisar regeringen i årets budgetproposition förslagen om att permanenta verksamheten. Föredragande statsråd säger (bil. 12 s. 127) att man inte planerar att lägga ut några ytterligare forskningsprojekt på dessa filialer. Vi finner detta ställningstagande mycket egendomligt. a. ledningen vid databasen i har hos regeringen presenterat långsiktiga program och projekt för den fortsatta verksamheten. Det finns således ett stort uppslag av idéer för framtida forskningsprojekt. Vi föreslår således att verksamheten vid databasens filialer i , och permanentas. Finansieringen får ske inom ramen för anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande permanentning av verksamheten vid databasens filialer i , och . () () minab/gotab 1984 77577
mot · G702569 · 1984-01-17 00:00:00 — Motion 1983/84:569 m. fl. Sysselsättning inom den konsumentpolitiska sektorn för arbetslös ungdom F. n. pågår lokalt olika projekt för att skapa sysselsättning bland arbetslös ungdom. Projekten är i stor utsträckning inriktade på produktion av varor och tjänster i olika former. Parallellt härmed arbetar en statlig utredning, den konsumentpolitiska kommittén, men en översyn av konsumentpolitiken. Vidare har regeringen beslutat anvisa 3 milj. kr. till för att bidra till att utveckla och stimulera kooperativ verksamhet bland arbetslös ungdom. Dessa tre pågående aktiviteter utgör goda förutsättningar för att starta ett lokalt försöksprojekt med arbetslös ungdom inriktat på konsumtionsfrågor. Projektet skulle utgå ifrån samma förutsättningar som gäller för andra pågående projekt med arbetslös ungdom. och konsumentvägledare i kommunen skulle leda det. Projektet skulle genomföras av en grupp arbetslösa ungdomar som har utbildning och/eller intresse för konsumentfrågor. Det skulle innehålla såväl praktiska som teoretiska moment. Uppgiften fpr ungdomarna skulle vara att komplettera och utveckla den kommunala konsumentverksamheten i linje med bl. a. konsumentpolitiska kommitténs uppdrag. Utgångspunkt skulle vara de arbetsuppgifter som åligger den kommunala konsumentverksamheten, rådgivning före och efter köp, budgetrådgivning, målgruppsinriktat informationsarbete (arbetslösa, trafikskoleelever, barnfamiljer, skolklasser, föreningar), bevakning av handel, information till handel om gällande regler, genomgång av varuförsörjningsläget i kommunen, lokala undersökningar (t. ex. uppföljning av riktlinjer om prismärkning och extraprismärkning, undersökningar av lekmiljöer), utställningar, utvecklingsarbete (t. ex. anpassning av dagligvarubutiker till handikappades krav), information till invandrare, utveckling av konsumentinformation på arbetsplatser, utveckling av det lokala näringslivets självsaneringsverksamhet, utveckling av lokala möjligheter för konsumenternas egenproduktion (gör-det-självverkstäder, marknader för begagnade varor, byte och för uthyrning, handledning i hur man kan organisera gemensamt ägande av t. ex. bilar, för legaliserat utbyte av tjänster, för egeninsatser i distributionen, s. k. självkostnadskonsum etc.). En grundtanke bakom detta försöksprojekt är att finna nya vägar för att etablera även konsumentpolitiken som ett viktigt hjälpmedel för att lösa den ekonomiska krisen - och att göra detta under medverkan av en av de grupper som främst drabbats av den privata konsumtionens neddragning . skulle kunna ge värdefulla erfarenheter för den allmänna ekonomiska politiken, för konsumentpolitiken och för strävandena att utveckla frivilliga insatser för det lokala samhällets utveckling. att beslutar att hos regeringen hemställa om initiativ för att främja lokala insatser - med anknytning till den konsumentpolitiska sektorn och på det sätt som exemplifieras i motionen - för arbetslös ungdom. () () () ()
mot · G702571 · 1984-01-17 00:00:00 — I har byggts ett flertal anläggningar med vattenrutschbanor. I samma takt som utbyggandet fortgått har antalet olyckor med olika typer av skador ökat, speciellt är det ansiktsskador (tandoch käkskador) som förekommer. Inom speciellt tre områden råder det oklarhet: - vattenrutschbanans utseende och skyddsföreskrifter Några normer för vattenrutschbanornas fallhöjd och längd eller landningsbassängens längd och vattendjup finns ej. Många olycksfall visar att den bassäng i vilken åkaren landar är för kort, vilket resulterar i att man åker med huvudet i bassängens bortre kant. För grunda bassänger gör att man slår i botten med påföljande skador. Ansvarsfrågan efter en olycka kan ibland vara svårtolkad då själva vattenrutschbanan ofta är uthyrd till någon person . Vattenförbrukningen kan i vissa fall, då ej slutet system används, vara hög. Exempel finns där banorna varit kopplade till kommunens vattensystem. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär normer för hur vattenrutschbanor skall vara konstruerade. mlnmb/gotmb 1984 77578
mot · G702575 · 1984-01-18 00:00:00 — Motion !):! ! :i . : !/! i, i: * i' i . . * . och i Anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder Med hänvisning till motion 1983/84:574'aV Jehs 'och i hemställs att till sysselsättningsskapande åtgärder för /85 anvisar ett reservationsanslag av . f- r ' < () () " 'i *Visbv *'
mot · G702578 · 1984-01-19 00:00:00 — Kommuns skyldighet att meddela underrättelse om vissa beslut Av ett anmärkningsvärt beslut, som meddelats av JO i ett klagomålsärende, framgår att en kommun underlåtit att informera vissa berörda fastighetsägare om ett beslut om va-anslutningsavgifter, som för dem medförde betydande kostnader, varigenom beslutet hann vinna laga kraft innan vederbörande kunde utnyttja möjligheten att överklaga detsamma. JO Holstad konstaterar att förvaltningslagens bestämmelser om kommunicering och delgivning inte var tillämpliga på ärendet, efterom 18 § i denna lag inte ställer några krav på individuella beslutsunderrättelser till de av ett ärende särskilt berörda eller intresserade personerna. Om det är så är det uppenbart att kommunallagen måste tillföras en dylik bestämmelse, och detta alldeles oberoende av vad en eventuell ny förvaltningslag kan komma att innehålla. Det måste än en gång eftertryckligt inskärpas att myndigheterna är till för medborgarna och inte tvärtom. I det förslag till ny förvaltningslag som avgivits (SOU 1983:73) föreskrivs i 21 § att ett ärende inte får avgöras till den enskildes nackdel utan att denne har underrättats om det som har tillförts ärendet genom någon annan än honom själv. Det är dock ytterst anmärkningsvärt att man i denna paragraf anger att underrättelse får underlåtas Om det kan befaras att genomförandet av beslut i ärendet annars skulle försvåras avsevärt.(!) En sådan undantagsbestämmelse innebär rimligtvis att man kan slippa underrätta varje person, som kan befaras överklaga beslutet, så som just skett här. Det är uppenbart att såväl nuvarande som eventuellt framtida kommunallagar, resp. förvaltningslagen, bör tillföras bestämmelser som tillförsäkrar envar, som kan beräknas lida skada av ett kommunalt beslut, rätten att bli underrättad såväl om vad som föreslås bli beslutat som vad som sedermera har beslutats. Sådan lagtext föreslås bli utarbetad av utskottet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar tillföra förvaltningslag och kommunallag bestämmelser som tillförsäkrar envar som kan förmodas lida skada av ett föreslaget resp. fattat kommunalt beslut underrättelse i tid om förslaget resp. beslutet så att han kan hävda sin rätt och inte går förlustig möjligheten att överklaga beslutet.
mot · G702579 · 1984-01-19 00:00:00 — Införande i regeringsformen av en paragraf rörande svenskt medborgarskap I motion 1983/84:332 har jag hemställt att medborgarskapsfrågan tillförs beredningsområde. Av den hänvisning till olika grundlagsparagrafer som gäller medborgarna, vilken lämnats i nu nämnda motion, framgår uppenbart att det vore rimligt att i regeringsformen - innan det där börjar talas om varje medborgare i 2 kap. 1 § - införa en paragraf om vem som är medborgare i . En sådan paragraf borde väl egentligen inleda 2 kap., men för att slippa omnumrering där kunde den måhända även anslutas som 10 § i 1. kap. En sådan paragraf kunde förslagsvis få följande lydelse: Medborgare i riket (alt. ) är envar, vars föräldrar vid hans födelse var svenska medborgare, och jämväl den, som på grund av anknytning till riket eljest har förvärvat svenskt medborgarskap enligt föreskrift i lag. Det kan tillfogas att allmänna bestämmelser om medborgarskap finns exempelvis i tillägget till konstitution som artikel 14.1. I definieras medborgarrätten redan i regeringsformens 4§. På finns medborgarskapsbestämmelser i grundlagens artiklar 33 och 68. Defa(/bestämmelser om förvärvande av medborgarskap för den som inte är infödd svensk kan naturligtvis bibehållas i särskild lag, så som fallet i allmänhet är även i de utländska grundlagar, där medborgarskapet har en särskild paragraf i grundlagen. Det bör givetvis råda saklig överensstämmelse mellan innehållet i en grundlagsparagraf och utformningen av en särskild lag om förvärvande av svenskt medborgarskap. Med hänvisning till vad som här ovan anförts hemställs att beslutar foga en paragraf om svenskt medborgarskap till regeringsformen på sätt i motionen angivits.
mot · G702580 · 1984-01-19 00:00:00 — Viss utvidgning av grundlagens fri- och rättighetsbegrepp Regeringsformens fri- och rättighetsbeskrivning, liksom motsvarande bestämmelser i tryckfrihetsförordningen, gäller bara i förhållande till det allmänna (RF 2:1, 2:2, 2:6, 2:8) resp. myndighet eller annat allmänt organ (TF 1:1, 1:2, 3:4). Frågan är dock om inte i det nutida, alltmera korporativistiska samhället ett minst lika starkt hot mot den enskildes möjlighet att begagna sin frihet och sina rättigheter kan komma från starka organisationer. Det vore förmodligen välbetänkt att låta utreda i vad mån grundlagen även borde innehålla bestämmelser till skydd för den enskilde medborgaren gentemot organisationer i analogi med vad som i nu nämnda paragraf sägs om det allmänna och myndighet eller annat allmänt organ. Inte minst på informationsområdet har denna problematik ju varit aktuell. Under hänvisning till vad som här ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att frågan om ett ökat skydd för den enskilde medborgaren gentemot organisationer i analogi med vad som gäller om det allmänna i regeringsformen och myndighet eller annat allmänt organ i tryckfrihetsförordningen görs till föremål för utredning.
mot · G702581 · 1984-01-19 00:00:00 — Ändring i regeringsformen rörande regeringsombildning Statsminister har på ett föredömligt sätt meddelat talmannen - och denne i sin tur därefter meddelat - om entledigande resp. utnämning av statsråd. Sådant meddelande är f. n. inte föreskrivet i regeringsformen. Det är emellertid logiskt att eftersom statsministern vid hela regeringens tillträde anmäler de av honom utsedda statsråden för (RF 6:4) han också bör ha skyldighet att anmäla förändringar av regeringen för . Även vanlig hövlighet talar för detta. Under förhållanden, som avhandlas i RF:s 13 kap., kan betydande förändringar i regeringens sammansättning bli aktuella, som meddelanden härom kan vara svåra att lämna till eller krigsdelegationen. I och för sig har statsministern f. n. rätt att byta ut samtliga övriga statsråd och bilda en helt ny regering. Frågan om en sådan regerings faktiska legitimitet uppställer sig dock. Under fredsförhållanden kan en sådan åtgärd måhända föranleda misstroendeförklaring, men under förhållanden då varken krigsdelegationen, enligt 13 kap. 3 §, eller , enligt 10 §, är beslutsför kan en sådan regerings legitimitet måhända sättas i fråga. Med hänsyn till de vittgående befogenheter en sådan regering likväl har-framför allt enligt 13 kap. 9 § - kan det ifrågasättas om inte någon form av godkännande av en omfattande regeringsbildning borde inskrivas i regeringsformens 13 kap. Under hänvisning till det ovan anförda, och därutöver till att regeringen förutskickat utseendet av en ny grundlagsutredning, hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om anmälan av nya statsråd och om godkännande av omfattande regeringsombildning under krigsförhållanden.
mot · G702583 · 1984-01-18 00:00:00 — Sambandet mellan mandat och parti vid allmänna val När valdeltagaren lägger sin valsedel i riksdags-, landstings-, kommunfullmäktig- och kyrkofullmäktigval gör han/hon det för att lämna sitt stöd till ett visst parti, inte till en viss person. Någon enstaka gång händer det att en person, som valts in för ett visst parti, byter parti, men ändå sitter kvar i den beslutande församlingen på sitt f. d. partis mandat. Ett sådant handlingssätt är föga moraliskt, men det kan framför allt medverka till en felaktig beslutsprocess i förhållande till resultaten i de demokratiska valen. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till lagändring så att ett vunnet mandat under hela valperioden knyts till resp. parti. () ()
mot · G702584 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:584 Rätt till ursäkt då myndighet förfarit felaktigt Mycket har gjorts för att förbättra kontakten mellan myndigheter, företag och enskilda. Trots detta uppstår gnissel i relationerna när fel uppdagas. När myndigheten är felande bör felande tjänsteman i förvaltningslagen åläggas skyldighet att vid sidan av rättelse och eventuella skadeståndsanspråk även be den förfördelade om ursäkt. Ursäkten kommer inte bara att uppfattas som en artig och beklagande gest utan visar att myndigheten uppmärksammat att fel begåtts och att rättelse vidtagits. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen föreslår tillägg i förvaltningslagen som ålägger felande tjänsteman att be om ursäkt och bekräfta att rättelse vidtagits.
mot · G702585 · 1984-01-18 00:00:00 — I proposition 1980/81:170 angående valnämndens preliminära räkning av poströster i kyrkofullmäktigvalen har departementschefen instämt i kommitténs förslag att valnämnden onsdagen efter valdagen genomför en preliminär räkning av samtliga poströster i kyrkofullmäktigvalen. Vinsten skulle vara att få ett preliminärt valresultat som i de flesta fall skulle vara så säkert att det kunde tjäna som utgångspunkt för nomineringsarbete och andra förberedelser för val till kyrkliga organ. Genom ändring i lag om kyrkofullmäktigval (SFS 1972:704) tillkom till val 42b §, som med hänvisning till 13 kap. 9-11 §§ vallagen reglerar denna onsdagsräkning. Det har emellertid visat sig av erfarenheter års kyrkofullmäktigval att i flera kommuner antalet poströster varit ringa vid denna onsdagsförrättning. I flera fall har endast en röst förekommit i församlingen. Risken har varit uppenbar att den röstandes valhemlighet röjts. Detta måste vara mycket otillfredsställande. En förändring i det nuvarande förfarandet måste därför ske. Alla medborgare som äger rätt att rösta i allmänna val skall äga lika rätt att få sin valhemlighet bevarad. Jag delar kommitténs uppfattning att den preliminära rösträkningen inte längre skall åvila , utan den bör ingå i valnämdens uppgifter. För att råda bot på den svaghet jag anfört om risk för valhemlighetens röjande föreslår jag att röstning på postanstalt sker så att röstningen därstädes upphör . Härigenom har valnämnden möjlighet att sända ut samtliga poströster till sina valdistrikt för räkning där tillsammans med de röster som avgivits i vallokalen under valdagen. Jag föreslår därför att ändring sker beträffande 10 kap. 1 § vallagen om ändamålsenligt sista dag för poströstning i kyrkofullmäktigvalen och att 42b § i lag om kyrkofullmäktigval bör slopas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i poströstsförfarandet vid kyrkofullmäktigval i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G702586 · 1984-01-18 00:00:00 — i m. fl. Det är inte ovanligt att journalister eller reportrar, genom fullmakt från den sekretessen skyddar, får tillgång till sekretessbelagda handlingar och uppgifter inom . Spridda uppgifter från den det gäller kan naturligtvis också ligga till grund för ett reportage, som då ofta blir vinklat och ofullständigt. Ofta publiceras det som reportern sorterat ut som lagom sensationellt, medan det som myndigheten fäst stor vikt vid utelämnas. Det finns givetvis reportage som är objektiva och sakkunniga, som avslöjar fel och brister hos handläggare och myndigheter och som har stort värde som samhällskritik. Det är viktigt att denna granskning fortsätter och att fel och brister kommer fram i ljuset. Men när myndigheter och handläggare på felaktiga grunder framställs som ondskefulla och som sådana som vill skada enskilda, skadas inte i första hand de som kritiseras utan de människor som egentligen skulle behöva vända sig dit men inte vågar för att de blint tror på det som sägs i massmedia. Det är i och för sig inte så konstigt eftersom bemötanden oftast inte görs från den aktuella myndigheten. Att det inte blir några bemötanden beror ofta på tveksamhet om vilken rätt man har att bemöta uppgifter i de fall man tangerar eller direkt kommer in på sekretessbelagda områden. Detta förhållande skapar en obalans som får olyckliga konsekvenser och som ingen kan vinna något på. Ett klarläggande angående möjligheterna att bemöta uppgifter av det här slaget behövs. Det borde övervägas att - därest en enskild genom fullmakt för någon att ta del av annars sekretessbelagda uppgifter eller genom att lämna ut valda delar själv går ut och offentliggör sekretesskyddade uppgifter - myndigheterna har samma rätt att i massmedia lämna sin version utan hänsyn till sekretessreglerna. Sekretessen borde alltså hävas genom att den som skyddas av sekretessen tar ett sådant intiativ. I övriga fall - alltså där initiativet uppenbarligen inte tagits av den sekretessen skyddar - bör regeln vara att medgivande inhämtas och om sådant ges, sekretessen bryts. regler bör utarbetas där det anges hur myndigheter bör handla i dessa ovan berörda sammanhang för att få balans i massmedia så att enskilda människor i svåra situationer inte skräms bort från att söka det allmännas stöd. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn av sekretessreglerna för . HANS () i
mot · G702588 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Ett nytt sparsystem för semester Två statliga betänkanden, från rekreationsberedningen och TUREK, har tagit upp förslag om hur den inhemska turismen skall kunna ökas och förbättras. I samband med remissvar på dessa har KF och väckt ett förslag som är värt att fundera vidare på. Det gäller förslaget om s. k. semestercheckar. Arbetsgivaren får till ett visst, fastställt belopp, göra skatteavdrag men ej med högre belopp än det som inbetalas av arbetstagare för semesterförmån att utnyttjas i . Inbetalningen kan ske vid lönetillfället och därmed ses som ett sparande för semesterkonsumtion i . En skattesubvention skulle i dagens penningvärde kunna bli maximerad till /år. (Hushållskostnad för semester var 1982 ca .) Arbetsgivares skatt minskas med ca /år. Arbetsgivaren medger maximalt . och arbetstagare kan spara , vilket innebär att den totala semesterkonsumtionen i detta exempel för en familj blir . Konsumtionen för den enskilde blir valfri så till vida att den inriktas på det rekreations- och semesterutbud som finns i och som accepterar semestercheckarna. Liknande former tillämpas i och . Fördelarna med detta förslag ligger i att det innebär: Ett sparande för semester och rekreation i Ett ökat semestrande i som i sin tur innebär bättre produkter, aktivare serviceinsatser och kanske billigare utbud En nackdel som eventuellt uppstår inledningsvis är minskade skatteintäkter genom subventioneringen. Detta kommer med stor sannolikhet att uppvägas av den ökade omsättningen och ökade sysselsättningen, vilka båda ger ökade skatteintäkter. 1 1983/84.3 sami. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en studie som belyser budgetmässiga, samhällsekonomiska och andra konsekvenser av införandet av ett system med s. k. semestercheckar. () () () ()
mot · G702589 · 1984-01-18 00:00:00 — Förenklad statsbidragsgivning till kommuner och landsting Utöver den mer generella kommunalskatteutjämningen finns en lång rad specialdestinerade statsbidrag som kommuner kan söka. Detta är ett så svåröverskådligt system att vissa kommuner har flera tjänstemän avdelade enbart för att bevaka att alla bidragsmöjligheter utnyttjas. Systemet är också oftast onödigt detaljstyrande genom bestämmelsernas utformning. Man kan säga att den kommunala självstyrelsen på detta sätt beskärs. Denna centraliserade detaljstyrning leder också lätt till bidragsanpassad i stället för verklighetsanpassad verksamhet. En ökning av samhällets totala kostnader är ofta en naturlig följd av ett sådant handlande. Tiden är enligt vår mening mogen för en drastisk omläggning av hela statsbidragssystemet till kommunerna. Enkelhet, effektivitet och ökad självständighet bör i första hand prägla en sådan omläggning. En väg som bör prövas i detta sammanhang är att med den allmänna kommunalskatteutjämningen som grund via ett poängsystem bygga upp ett generellt bidragssystem. Sedan fick kommunerna - givetvis med beaktande t. ex. av skolans utbildningsmål - finna de lokalt bäst anpassade lösningarna. Stora effektivitetsökningar och kostnadsminskningar för samhället finns säkert att vinna på ett sådant system. Med hänvisning till det anförda yrkar vi att begär att regeringen utreder och på lämpligt sätt prövar former för förenkling av statsbidragsgivningen till kommuner och landsting.