mot · G7022921 · 1984-05-02 00:00:00 — Motion 1983/84:2921 m. fl. Vissa frågor rörande jordbruksprisregleringen, m. m. 1983/ 84:191) I propositionen föreslår regeringen bl. a. att en avgift tas ut av tillverkare för stärkelse eller stärkelseprodukter som erhålls ur annan vara än potatis. Spannmål har de två tre blivit aktuell som råvara för framställning av en rad nya produkter inom energi-, industri-, foder- och livsmedelsområdena. Spannmålsstärkelse, framför allt ur vete, är en ny sådan produkt. Stärkelse, nativ eller modifierad, har tre huvudanvändningsområden, nämligen teknisk stärkelse, livsmedelsstärkelse och som råvara för olika sötningsmedel. Importen av stärkelseprodukter har kraftigt ökat. 1983 importerades stärkelseprodukter. Nativ, ren stärkelse Enligt samfällda bedömningar kommer en fortsatt marknadstillväxt att äga nim, och eftersom fabrikspotatisodlingen av ekonomiska skäl inte kommer att öka innebär det att hela marknadstillväxten måste täckas in genom en ytterligare ökad import. Detta tycker vi är helt oacceptabelt mot bakgrund av att vi har ett inhemskt spannmålsöverskott. I själva verket innebär regeringens förslag att avgiften kommer att gynna importen. Jordbruksprisregleringen bör vara så utformad att den inte försvårar utvecklingen av nya produkter och inte försvårar införandet på marknaden. Det måste få råda konkurrensneutralitet mellan olika inhemska jordbruksråvaror. Mot denna bakgrund bör avslå den föreslagna avgiften. Tillverkningsavgift bör inte få tas ut på stärkelse framställd av inhemsk spannmål, potatis eller annan inhemsk råvara. Regeringen bör återkomma till med förslag om borttagande av stärkelseavgiften på potatis. Regeringen föreslår i propositionen också en rad förändringar av frökontrollverksamheten. Det gäller bl. a. statsplomberingssystemet. Det nuvarande statsplomberingssystemet innebär att endast en godkänd vara har försetts med plomberingsbevis - en märksedel, där utsädets viktigaste egenskaper deklarerats enligt analyser gjorda antingen vid statens utsädeskontroll eller en lokal frökontrollanstalt. Detta plomberingssystem ger köparen en hög grad av säkerhet för varans kvalitet och ger honom möjlighet att t. ex. rätta såmängden efter partiets verkliga grobarhet. Nackdelen med systemet är att man måste invänta resultatet av slutanalysen - innan slutlig plombering sker och partiet kan levereras ut. Det föreslagna systemet - s. k. modifierat danskt system - innebär att utsädet kan levereras ut efter rensningen, endast försett med en identifieringsmärkning och uppgifter om vilka minimivärden som gäller för den aktuella plomberingsklassen. Systemet har dock betydande nackdelar. Det svenska system som tillämpats har fungerat bra och har efterhand anpassats till förändrade villkor. Köparen har stort förtroende för varan. Den vinst man kan göra på den snabbare hanteringen i det föreslagna systemet går troligen förlorad i den sämre säkerheten i det föreslagna systemet och i avsaknaden av aktuella analysvärden. Det kan f. ö. nämnas att modellandet är på väg att överge sitt system. Vi Finnér därför inte skäl att nu förändra statsplomberingssystemet. Regeringens förslag att nu göra statsplomberingen av utsäde till en helstatlig verksamhet anser vi också vara mindre välbetänkt. Regeringens förslag är den lösning som medger minst möjligheter till rationaliseringar i själva utsädeshanteringen, vilket är den tyngsta posten i utsädeskalkylen frånsett råvarukostnaden. Regeringen anför som motiv för den helstatliga organisationen att statsplombering av utsäde skulle vara en myndighetsuppgift av i princip samma slag som den officiella provning som enligt lagen om riksprovplatser sker vid sådana provplatser. Detta är svårförståeligt eftersom sådan provning som regel avser stickprovskontroll av olika produkter. I andra sammanhang har man i stället sökt lägga över ansvaret för olika typer av provning på berörda delar av näringslivet, visserligen med insyn från statliga myndigheter. Inom verksamhetsområde har detta t. ex. skett beträffande fårkontrollen. Det bör observeras att statsplomberingen görs på alla utsädespartier som handelsförs och därvid utgör ett skydd för konsumenten av utsäde. Den lösning som föreslås innebär ett steg i rakt motsatt riktning. En väl fungerande verksamhet vid de lokala frökontrollanstalterna bringas att upphöra. Dessa har visat god effektivitet och är även ledande när det gäller att utveckla nya metoder för utsädeskontrollen. Med den nya tekniska utformningen av statsplomberingen som regeringen föreslagit kommer behovet av kapacitet för slutanalyser att vara lägre. Men ökar behovet av analyser totalt sett genom att ökad vikt måste läggas vid produktionsanalyser hos utsädesföretagen. Många utsädesföretag är så små att de rimligen inte själva kan bygga upp sådana analysenheter utan de blir beroende av att köpa dessa tjänster utifrån. är det också en stor fördel att ha analyskapaciteten för såväl produktionsanalyser som slutanalyser på inte alltför stort geografiskt avstånd från utsädesföretaget. Enligt vår mening finns inte skäl för att de tre lokala frökontrollanstalterna inte skall få utföra statsplombering. De bör således också i fortsättningen få utföra denna uppgift. Därigenom bortfaller behovet av att trätfa ett avtal mellan staten och om övertagande av den lokala anstalten i . Däremot bör som föredragande departementschefen föreslår verksamheten vid enheten i avvecklas och SUK:s ledning och kansli omlokaliseras till . Regeringen har även föreslagit att den allmännyttiga verksamheten vid till drygt hälften skall finansieras med höjda avgifter i uppdragsverksamheten. Den allmännyttiga verksamheten omfattar ledningsfunktioner, rådgivning och upplysning, tillsyn av efterlevnad av lagar och förordningar, uppbörd av växtförädlingsavgifter och internationellt samarbete. Man medverkar även i biståndsverksamhet. Det kan knappast anses motiverat att den här typen av uppgifter i fortsättningen skall belasta det statsplomberade utsädet med kostnader. Andelen handelsfört, statsplomberat utsäde har successivt minskat och uppgår nu till av utsädesbehovet. Det är ett allmänt samhälleligt intresse, liksom ett intresse för jordbruket, att denna andel kan hållas på åtminstone oförändrad nivå. Vi föreslår därför att till anslaget F 7. Bidrag till statens utsädeskontroll anvisas ett reservationsanslag på 4,5 milj. kr. för /85. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att avvisa vad regeringen anfört beträffande avgift på stärkelse eller stärkelseprodukt från annan vara än potatis, 2. att beslutar att begära att regeringen återkommer med förslag om att avskaffa avgiften på stärkelse eller stärkelseprodukter från potatis, 3. att beslutar att avslå vad regeringen anfört beträffande nytt statsplomberingssystem för utsädeskontrollen, 4. att beslutar att avslå vad i propositionen anförts beträffande organisation av utsädeskontrollen och i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att beslutar anvisa ett reservationsanslag på 4,5 milj. kr. för /85 till anslaget F 7. Bidrag till statens utsädeskontroll. () () () ()