mot · G7022385 · 1984-01-25 00:00:00 — m, fl. Arbetslösheten är fortfarande stor och har ökat kraftigt sedan regeringsskiftet . Den i varje fall temporära uppgång som skett i den internationella ekonomin, främst i , har haft positiva effekter för svenskt näringsliv genom att exporten ökat. Men läget på arbetsmarknaden har således försämrats. Särskilt allvarlig är den höga ungdomsarbetslösheten. Den grundläggande förutsättningen för en god sysselsättning är ett expanderande och konkurrenskraftigt näringsliv. Ett nödvändigt led i näringslivets utveckling är rationaliseringar och användningen av en ständigt förbättrad teknik i produktionsprocessens olika delar. Men detta innebär att behovet av arbetskraft per producerad enhet minskar. Dessa för sysselsättningen negativa konsekvenser skall traditionellt uppvägas av ökad produktion och av produktion av nya varor, vilket ger nya arbetstillfällen. Vad många numera förutser är emellertid att den tekniska utvecklingen ger förutsättningar för en starkt ökad varuproduktion totalt sett utan att detta ger fler sysselsättningstillfällen. Anställningsbehovet minskar i stället, trots en ökad varuproduktion. Datorer, robotar och andra avancerade hjälpmedel utför effektivt de arbetsmoment som tidigare krävde mänsklig arbetskraft. Bestående och ökad arbetslöshet skulle således kunna bli ett ständigt gissel oavsett svängningarna i den allmänna ekonomiska konjunkturen. De bedömningar som görs härvidlag är visserligen osäkra och motstridiga. En del menar att de rationaliseringar som sker och som kan förutses endast är en normal fortsättning av den ökande mekanisering som ständigt ägt rum efter industrialismens genombrott. Andra menar att vi står inför omvälvningar som är unika vad gäller omfattning och genomslagskraft. Det är mycket som talar för att den senare uppfattningen är riktig. Om det är så står avancerade industrisamhällen som vårt inför en rad svåra problem av delvis ny karaktär. En omfattande arbetslöshet som blir permanent eller förvärrad oavsett den totala ekonomins utveckling kan naturligtvis inte accepteras. Att ha ett arbete och att få göra en insats är en social rättighet av mycket stor betydelse för den enskilde individen. Detta gäller oavsett vilka sociala rättigheter som i övrigt finns, t. ex. i form av ekonomiska bidrag till dem som står utanför arbetsmarknaden. Beredskapen att möta problem av det här slaget är dålig. Några samlade och långsiktiga analyser av samhällsutvecklingen enligt denna framtids modell finns inte. Ett förslag till lösning som rätt självklart förs fram är att arbetstiden bör förkortas för alla. Därmed kan fler få jobb. Utomlands har man också gjort ganska radikala nedskärningar av arbetstiden som led i krisbekämpningen. En omfattande internationell debatt har också förts i frågan, bl. a. inom . Vi anser att det är mycket viktigt att vi i vårt land får en ingående analys av hela det problem som här skisserats med utgångspunkt i de förhållanden som råder hos oss. En sådan analys bör bl. a. omfatta den på goda grunder kända eller förväntade tekniska utvecklingen, arbetsmarknadens sammansättning och förändring och de behov som kan förväntas föreligga vad gäller utbildningens innehåll och inriktning. En mycket central fråga måste vara effekterna av en arbetstidsförkortning för sysselsättningen och ekonomin. Det bör också beaktas att en arbetstidsförkortning utöver att den skulle vara positiv även ur social synpunkt, t. ex. ge mer tid för familj och privatliv, också troligen skulle ge indirekta ekonomiska vinster i form av lägre kostnader för t. ex. sjukförsäkring och barnomsorg. Den genomgång vi förordar av de frågor vi angett blir av betydande omfattning. är det viktigt att den kommer till stånd . Problemen är i hög grad aktuella. De nödvändiga utredningarna bör göras under medverkan av parlamentariker och företrädare för arbetsmarknadens parter. Med hänvisning till vad som ovan sagts hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära en parlamentarisk utredning med uppgift att på grundval av en bedömning av den tekniska utvecklingens långsiktiga effekter på sysselsättning och arbetsmarknad skyndsamt utreda frågan om en förkortad arbetstid, i enlighet med vad som angetts i motionen. () . ()