mot · G702684 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Förbud mot vissa tillsatser i slaktdjursfoder Inblandning av antibiotika och kemoterapeutika i slaktdjursfoder kan ske för att bota sjuka djur (terapi), i förebyggande syfte (profylax) och i tillväxtbefrämjande syfte. Användningen regleras genom författningar från lantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd, och s. k. högdosfoder (profylax och i vissa fall terapi) får endast användas efter veterinärföreskrivning. Antibiotika och kemoterapeutika är i vissa lägen nödvändiga hjälpmedel i köttproduktionen framför allt för att behandla sjuka djur. Kemoterapeutika i tillväxtbefrämjande syfte tillsätts däremot rutinmässigt till i stort sett allt färdigtillverkat slaktsvins- och slaktkycklingsfoder. Tillsatsen uppgår i allmänhet till foder. Även de producenter som blandar sin egen spannmål med koncentrat får tillsatsen genom koncentratet från foderfabrikanterna. Verkningssättet för de tillväxtbefrämjande medlen är inte helt klarlagt, men en väsentlig del av effekten beror på att medlen påverkar bakteriefloran i tarmen, dvs. samma effekt som vid användning av antibiotika i sjukdomsbekämpande syfte. Användning av antibakteriella medel (antibiotika och kemoterapeutika) innebär alltid risk för att resistens kan uppstå hos vissa bakteriestammar mot det speciella medlet. Påverkan av en viss typ av bakterier kan också medföra att andra typer av bakterier av negativ art tillåts föröka sig. Ett exempel på detta är att det visat sig att vissa tillväxtbefrämjande medel ökar benägenheten för att salmonellabakterier förökar sig i tarmen hos framför allt fjäderfä. Bakteriefloran i tarmen hos djur och människor har visat sig ha stor betydelse för motståndskraften mot infektioner av olika slag. Medel som påverkar denna bakterieflora på onaturlig väg bör därför användas med största försiktighet. Våra kunskaper inom området är begränsade, och de långsiktiga effekterna måste alltid beaktas. Största möjliga restriktivitet bör därför eftersträvas beträffande användningen av antibiotika och kemoterapeutika. De medel som för dagen bedöms som ofarliga kan med ökade kunskaper visa sig medföra oönskade effekter. Som exempel kan nämnas att ett flertal tidigare tillåtna medel nu är förbjudna. Den kontinuerliga användningen av kemoterapeutika i tillväxtbefrämjande syfte har, bl. a. med hänvisning till resistensproblematiken, oroat både myndigheter och konsumentföreträdare. Denna användning har också diskuterats inom lantbrukarnas föreningsrörelse, och i en framställan från LRF till statens jordbruksnämnd hemställde LRF 1981 om jordbruks nämndens ställningstagande om och på vilket sätt en avveckling skulle kunna ske. Produktion och marknadsföring av baslivsmedel som mjölk, kött och ägg förutsätter konsumenternas obrutna förtroende för att hanteringen i såväl primärproduktionen som förädlingen sker på ett betryggande sätt. Från konsumentsidan ställs krav på att livsmedlen skall vara fria från främmande ämnen, och varje åtgärd som minskar den totala belastningen bör vidtas. Det ligger alltså i konsumentintresset att en avveckling av användningen av kemoterpeutika i tillväxtbefrämjande syfte sker. Denna uppfattning delas av livsmedelsverket. Betydande insatser inom primärproduktionen inriktas på att söka förebygga störningar genom rätt utfodring, god miljö och noggrann skötsel. Med fördjupade kunskaper om de processer som styr uppkomsten av matsmältningsrubbningar och hur man genom utfodring eller andra naturliga faktorer kan påverka djurens tarmflora för att stärka motståndskraften mot bakterieangrepp minskar motivet för tillsatser som antibiotika och kemoterapeutika. Många producenter känner olust över den kontinuerliga användningen av kemoterapeutika i tillväxtbefrämjande syfte och ser gärna att en avveckling av användningen sker. Med hänvisning till konkurrensförhållandena inom fodermedelsområdet och att det inte Finns möjlighet att vid slakt och styckning skilja djur som fått tillsats i fodret eller ej måste en avveckling av användningen av kemoterapeutika i tillväxtbefrämjande syfte ske i form av att tillståndet generellt dras in. Konsumenterna tillförsäkras därigenom att allt kött kommer från djur som ej fått foder med sådana tillsatser i tillväxtbefrämjande syfte. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om att tillståndet för att använda kemoterapeutika i tillväxtbefrämjande syfte i foder skall upphöra att gälla fr. o. m. . () () () () () ()