ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702591 · 1984-01-19 00:00:00 — Beskattningen av ideella föreningars insamlingsverksamhet beslut om kommunalt renhållningsmonopol syftade bl. a. till att tillvarata och återvinna visst avfall. har olika ideella föreningar bedrivit insamling av papper. Genom beslut har verksamheten fått en ökad omfattning. Men som man genom insamlingsverksamheten bidrar till att finansiera en del av sin förenings kostnader gör man en samhällsinsats genom att ta till vara användbart avfall. Många medlemmar och även föräldrar i t. ex. scoutorganisationer och idrottsföreningar gör en värdefull ideell insats i detta insamlingsarbete. Det är ett enkelt och bra sätt att stödja ungdomsverksamhet i stället för att administrera olika former av bidrag. har emellertid skattemyndigheterna börjat intressera sig för denna verksamhet. Många föreningar har fått betala skatt på sin insamlingsverksamhet. Det finns en stor risk att man ute i föreningarna tappar intresset för insamlingsverksamheten. I en tidningsintervju sa en föreningsledare så här: Här sliter folk utan att ta betalt, för att ungdomarna skall få in lite pengar och så ska skattemyndigheterna lägga beslag på de ynkliga beloppen. () har i information framhållit följande: En insamlingskampanj betraktas som en sådan verksamhet som traditionellt har använts för att finansiera ideella föreningar och därför av hävd inte beskattas. Om däremot en förening förbinder sig att samla in returpapper under en längre sammanhängande period mot ersättning kan verksamheten inte betraktas som en kampanj. Skyldighet föreligger då att erlägga skatt för inkomsten. (Passerar verksamheten gränsen för redovisningsskyldighet till mervärdeskatt - dvs. omsättning inträder skyldighet också att erlägga mervärdeskatt.) RSV:s bedömning av frågan om skyldighet för föreningarna att erlägga inkomstskatt då pappersinsamlingarna sker under en längre sammanhängande period är baserad på en tolkning av bestämmelserna i 53 och 54 §§ kommunalskattelagen. Denna tolkning har inte varit föremål för prövning i högsta instans, dvs. Frågan kan prövas av regeringsrätten endast om ett förhandsbesked i sådan taxeringsfråga överklagas. Något sådant överklagande har inte skett. Om regeringsrätten vid prövning av en sådan fråga skulle komma fram till att ideella föreningars pappersinsamlingar är att jämställa med insamlingskampanjer, även om insamlingarna sker under en längre sammanhängande period, blir ett sådant utslag vägledande vid tolkningen av bestämmelser i Någon lagändring torde därvid inte vara erforderlig. Regeringen har emellertid möjlighet att på eget initiativ lägga fram ett lagförslag i frågan. Ett sådant förslag skulle kunna bestå i ett tillägg till anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen där man anger att också insamling av returpapper under längre sammanhängande perioder skall vara befriad från skatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade regler i vad gäller skattskyldighet för ideella föreningars insamlingsverksamhet. PER STENMARCK (m)
mot · G702592 · 1984-01-19 00:00:00 — Effekterna för vissa skärgårdsbor av fastighetstaxeringen I skrivelse till finansministern har i påtalat de groteska situationer, som uppstått för vissa skärgårdsbor, som - för att tillmötesgå politiska intentioner att göra skärgården tillgänglig för flera - låtit uppföra arrendestugor på dem tillhörig mark. Därvid har dessa arrendestugor taxerats som självständiga småhus och försetts med fiktiva tomter, detta alldeles oavsett om tomterna i fråga över huvud taget är avstyckningsbara eller ej. En vettlös tillämpning av en för ändamålet ej avsedd lagstiftning har, som säger, snabbt lett till en ohållbar situation, med starkt ökade skatter, förlorade bostadsbidrag och omöjliggjorda förbättringslån samt i vissa fall framtvingat överlåtelse av delar av fastigheten på anhöriga. Med instämmande i vad i sin skrivelse hemställt om, nämligen en snar ändring av taxeringsreglerna i dessa stycken - och då även av det löjliga tilltaget att åsätta skärgårdslantbruk strandtillägg! - får jag sålunda för min del hemställa att hos regeringen begär skyndsamt utfärdande av för ändamålet rimligare fastighetstaxeringsregler för jordbruksfastigheter i våra skärgårdar i enlighet med vad i motionen anförs, varvid särskilt bör beaktas att inte avstyckade, eller ens avstyckningsbara, tomter inte får konstrueras, utan att ifrågavarande hus taxeringsmässigt skall anses ingå i jordbruksfastigheten.
mot · G702593 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:593 Momsfri försäljning på nordiska flygplatser infördes en lag om förbud att sälja momsfritt på nordiska flygplatser. Denna lag kom till efter en nordisk överenskommelse om gränshandeln mellan de nordiska länderna, där denna speciella fråga måste anses ha haft en mycket begränsad betydelse. etablerades speciella bolag med rättighet att till utomnordiska medborgare sälja mot speciella taxfree-kvitton. Dessa kvitton tillhandahålls i alla affärer utom i dem som ligger på flygplatserna. En utomnordisk turist kan alltså handla i butiker utanför flygplatsen, erhålla ett taxfree-kvitto och när vederbörande lämnar landet på flygplatsen få tillbaka momspengarna. Taxfree-återbetalningen sker i luftfartsverkets (statens) regi i transithallen. skedde återbetalningen utanför säkerhetskontrollen - ett system som fick kritik. Denna förändring har gjort det ännu mer obegripligt än det tidigare var att de butiker som finns i transithallen inte får sälja mot taxfree-kvitto. För turister är de bestämmelser som gäller helt obegripliga, vilket får till följd att de som arbetar i de aktuella butikerna får utstå en hård psykisk press eftersom kunderna inte tror att våra regler är så här tokiga. För de butiksägare som har sin butik i flygplatsens transithall är det en stor orättvisa eftersom man behandlas på ett helt annat sätt än andra butiker i landet. Lagar och regler borde vara lika för alla i vårt land. För turisten kan det också bli orättvist. Den som inte handlat innan man kom till flygplatsen utan tänkt göra det när man lämnar landet, får på detta sätt betala mer än den som köpte sina varor utanför flygplatsen. För som land kan det innebära att vi går miste om försäljningar som annars skulle ha gett oss både sysselsättning och skatteinkomster. För kan det också innebära dålig reklam som turistland. Vilka ekonomiska konsekvenser detta kan få är svårt att precisera men de är inte obetydliga. Som synes finns det många skäl som talar för att ändra den aktuella lagen så att alla butiker - även de på flygplatsen - får sälja mot taxfree-kvitton. Problemet är att inte ensidigt kan ändra på denna lag, vilket finansminister fastslog i ett frågesvar . Den måste alltså ta kontakt med de övriga nordiska länderna och föreslå en ändring. För alla nordiska länder borde en ändring vara positiv eftersom det innebär möjligheter till ökad försäljning till turister som kommer från länder utanför . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör kontakta övriga nordiska länder för att få en ändring till stånd av den lag som förhindrar momsfri försäljning på nordiska flygplatser.
mot · G702594 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:594 Beskattningen av vissa utgifter från pensionsstiftelse Den ordningen råder att vid arbetsgivares gottgörelse från personalstiftelse bildad enligt lag om tryggande av pensionsutfästelse (1967:531) gottgörelse i första hand tas ur de stiftelsens medel för vilka avdrag vid taxering inte har medgetts. Analogt med att arbetsgivaren inte medgetts avdrag vid avsättningstillfället blir därmed gottgjorda medel icke skattepliktig intäkt vid första gottgörelsetillfälle. Samma ordning gäller beträffande avtappning från konto Avsatt till pensioner i arbetsgivarens balansräkning. Skuldförda medel för vilka avdrag inte medgivits vid taxering tas först i anspråk vid avtappning. Beträffande avsättningar till pensionsstiftelse bildad enligt lag om tryggande av pensionsutfästelse m. m. (1976:531) råder den omvända ordningen. Gottgörelse tas först ur medel för vilka avdrag medgivits vid taxering, och först då sådana medel inte längre finns anses gottgörelse tas ur medel för vilka avdrag inte medgivits vid taxering. Konsekvensen blir att gottgörelse från pensionsstiftelse blir skattepliktig intäkt för arbetsgivaren även om medel skulle finnas för vilka avdrag inte beviljats. Rationella skäl till denna ordning synes inte finnas, och departementschefens försvar att "det torde vara sällsynt att avsättning till stiftelse gjorts, för vilken avdrag inte fått ske vid inkomsttaxeringen (prop. 1967:84 s. 51) är inte längre hållbart. medgavs i princip avdrag så snart ett civilrättsligt pensionslöfte var för handen, varför gottgörelseordningen - som departementschefen synes ha menat - inte var något praktiskt problem, eftersom medgivna avdrag självfallet skall föranleda beskattning då de återförs till arbetsgivaren genom gottgörelse. gäller emellertid inskränkning i avdragsrätten för pensionslöften med betydande gränsdragningsproblem som följd. Det tillhör därför inte längre ovanligheten att pensionsstiftelse innehåller medel för vilka arbetsgivaren inte erhållit avdrag vid taxeringen. Detta kan medföra svåra likviditetsproblem för arbetsgivare vilka skulle lindras om samma ordning för beskattning av gottgörelse infördes som vad beträffar personalstiftelser och avtappning på konto Avsatt till pensioner. Förslaget torde därutöver underlätta taxeringskontrollen genom att den tid under vilken taxeringsnämnderna har att ta ställning till om återförda medel är beskattade eller inte skulle förkortas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att antar följande ändrade lydelse av 19 § första stycket KL: Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke sådan gottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vid första tillfälle dylika medel finnes i stiftelsen: Kompensation av staten för bensinskatt på bensin .
mot · G702595 · 1984-01-18 00:00:00 — och av ideella föreningar Ideella föreningar bedriver ett arbete, som är synnerligen positivt för vårt samhälle. Detta gäller inte minst idrottsrörelsen, som i sin verksamhet samlar hundratusentals ungdomar till aktiviteter som är till gagn för dem och för samhället. I de fall där idrottsföreningar genom eget arbete vill ta ett ansvar för sin ekonomi bör samhället betrakta detta positivt och undanröja eventuella hinder för en sådan verksamhet. har ett flertal idrottsföreningar råkat i svårigheter genom att deras intäkter för att finansiera sin verksamhet har beskattats. När det gäller intäkter från en rörelse som en sportaffär eller en restaurang är det förståeligt att verksamheten beskattas. När det gäller intäkter från en minigolfverksamhet, som inte konkurrerar med någon kommersiellt driven minigolfbana i närheten, bör verksamheten inte beskattas. En idrottsförening som bedriver minigolfverksamhet anser vi är av tillfällig art, eftersom den pågår under ett par sommarmånader. Det måste uppmuntras, när en idrottsförenings medlemmar genom eget arbete bidrar till att finansiera föreningens verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i skattelagstiftningen så att ideella föreningars verksamhet kan fortsätta. () () minab/gotab 1984 77588
mot · G702597 · 1984-01-18 00:00:00 — Motion 1983/84:597 Arbetsstipendier till konstnärer sorn utdelas av olika samhälleliga organ syftar till att ge konstnärerna bidrag till levnadsomkostnaderna så att den konstnärliga verksamheten kan utvecklas. Arbetsstipendierna räknas som inkomst och beskattas. Det anmärkningsvärda är emellertid att arbetsstipendierna inte beskattas individuellt som arbetsinkomst (särbeskattas) utan jämställs med kapitalinkomster och liknande och därmed blir sambeskattade. Konsekvenserna av detta blir förödande i de fall konstnären är gift och levt tillsammans med maken och denne har en högre inkomst. Bortsett från ett mindre grundbelopp kommer resten av arbetsstipendiet att beskattas på toppen av makens inkomst. Stipendier för konstnärligt arbete bör särbeskattas som annan arbetsinkomst, därför att det principiellt är en form av ersättning för arbete som inte är av tillfällig natur. Beskattningsfrågan har även en jämställdhetsaspekt. Eftersom det oftast är männen som har de högsta inkomsterna, drabbas de kvinnliga konstnärerna hårdast. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att begär att regeringen framlägger förslag om att arbetsstipendier för konstnärlig verksamhet blir beskattade som A-inkomst.
mot · G702598 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Avdragsrätt för vissa gåvor till internationellt biståndsarbete m. ni. Frågan om avdragsrätt för gåvor har under en lång följd av år varit uppe till behandling i . I den regeringsförklaring som avgavs vid bildandet av trepartiregeringen fastslogs att sådan avdragsrätt skulle införas för gåvor till ideella och humanitära ändamål. Ett förslag med denna inriktning framlades, efter föregående utredning, i proposition 1978/79:160. Enligt förslaget i propositionen skulle avdragsrätten ha samma värde oberoende av i vilket inkomstskikt givaren befann sig. Propositionens förslag innebar också att de gränsdragningsproblem som tidigare åberopats mot tanken på skattelättnad för gåvor till ideell verksamhet till största delen kunde undvikas genom att avdragsrätten avgränsades till att gälla gåvor till organisationer som driver en ideell eller humanitär verksamhet med internationell inriktning. bör nu ompröva sitt tidigare ställningstagande i fråga om rätten till avdrag för gåvor till internationell biståndsverksamhet. De frivilliga organisationerna har möjligheter att göra insatser på biståndsområdet, som inte utförs inom ramen för den statliga biståndsverksamheten. Som exempel på detta kan nämnas de kristna samfundens verksamhet i utvecklingsländerna, kooperationens och fackföreningsrörelsens biståndsverksamhet samt insatser från Röda korsets och Rädda barnens sida. Det är bra om de belopp som skänks till mission, utvecklingshjälp, katastrofbistånd o.d. kan öka. Härigenom kan en utbyggnad av de ideella organisationernas verksamhet till förmån för internationellt samförstånd och respekt för de mänskliga rättigheterna komma till stånd. För enskilda givare skulle en avdragsrätt upplevas som väsentlig och som ett incitament till att lämna hjälp till de fattiga ländernas framtida utveckling. Regeringen bör därför lägga fram förslag till avdragsrätt för vissa gåvor till internationell biståndsverksamhet m. m. I allt väsentligt bör förslaget kunna utformas på sätt som föreslogs i proposition 1978/79:160. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning om avdragsrätt för vissa gåvor till internationellt biståndsarbete m. m. () () () ()
mot · G702599 · 1984-01-18 00:00:00 — En ekonomisk rotel i har landets i storleksordningen fjärde polisdistrikt. I polisorganisationen finns 317 polismän, varav 100 kriminalpolismän. På bedrägeriroteln, den del av kriminalavdelningen som utreder ekonomisk brottslighet, finns tio befattningshavare. Den administrativa personalen uppgår till ca 100 personer. I distriktet finns en narkotikarotel och en stor tullorganisation, med vilka det råder ett intimt samarbete. Likaså har kronofogdemyndigheten en nyupprättad ekonomisk rotel, med vilken det förhoppningsvis kommer att uppstå fruktbärande kontakter. Vidare kan man peka på den lokala skattemyndigheten, som inom distriktet har en stor organisation. Till detta kommer alla de statliga verk, som placerades i . Inom saknas en ekonomisk rotel. I direktiven beträffande statsmakternas beslut om eko-rotlar finns angivet att deras huvudsakliga uppgift skall vara att spana, uppdaga och utreda grov ekonomisk brottslighet. som har en eko-rotel har en sådan arbetsbelastning att man där, av bl. a. dessa skäl, endast i mycket begränsad omfattning kan bedriva ekonomisk spaning och utredning i . Den ringa verksamhet som bedrivits har icke kunnat ske utan hjälp av den lokala polisen, vilket inneburit en direkt belastning av det ordinarie arbetet i distriktet. Vidare kan nämnas att lokalkännedomen i spaningssammanhang är ovärderlig. Distriktet har en stor geografisk utbredning, från Södermanlandsgränsen i norr till i söder. I väster begränsas distriktet av och i öster av hela den östgötska skärgården. Inom finns en mängd små företagare. Med undantag för tre till fyra stora industrier är kännetecknande för distriktet den mångfald småbolag, som erfarenhetsmässigt arbetar med ekonomiskt både lagliga och olagliga medel. Inom distriktet ligger också kommunerna . Dessa tre tätorter är s. k. lokalvaktområden. I kommun ligger exempelvis , , , och . I varje uppräknad ort finns många mindre företag. Till detta kommer folkrika orter inom , som Åby, Krokek, , Arkösund, Simonstorp, Östra och m. fl. där det också finns många småföretag. Rimligtvis kan man inte begära att några få polismän i skall kunna utföra effektiv spanings- och utredningsverksamhet, när det gäller ekonomiska brott, i ett så vidsträckt och tättbefolkat område. Det bör f. ö. uppmärksammas att i mångt och mycket skiljer sig från många andra län i landet. Landskapet domineras av två stora och folkrika kommuner, och . har den största arbetsbelastningen och är av detta skäl det största av polisdistrikten i . En ekonomisk rotel i är väl befogad och skulle utan tvekan vara ett välbehövligt, för att inte säga nödvändigt, redskap i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en ekonomisk rotel i .
mot · G702600 · 1984-01-18 00:00:00 — m. fl. Översyn av lagen om TV-övervakning Det moderna samhället bygger alltmer på teknisk övervakning och kontroll av den enskilde. I stället för det förtroende som personlig kontakt och behandling skapar upplever vi alltmer att den personliga integriteten hotas. Välfärdsstaten kan, även om ambitionerna inte är dessa, förvandlas till en överhets- och övervakningsstat. Från sida har vi tidigare krävt en översyn av lagen om TV-övervakning. Bakgrunden till vårt krav är den snabba utvecklingen inom data- och videotekniken. har varit tidigt ute när det gällt skyddet mot intrång i den personliga integriteten på grund av ny teknik. För detta har speciella lagar som t. ex. datalagen, kreditupplysningslagen, lagen om TV-övervakning och speciella registerlagar införts, och ändringar har gjorts i äldre lagar, däribland tryckfrihetsförordningen. När det gäller lagen om TV-övervakning har den inte varit föremål för någon översyn sedan tillkomsten 1977, trots att de tekniska förändringarna varit mycket stora. Till den teknik som erbjöds vid lagens tillkomst har fogats möjligheten till lagring av information genom videobandning. Ytterligare möjligheter till lagring och överföring av information finns genom sammankoppling av TV-kamera, video, stillbildskamera och ADBtekniken. Det bör framhållas att TV-övervakning i vissa avseenden är befogad för att skydda både den enskilde och samhället. bör man också pröva om olika nivåer kan väljas i övervakningen där hänsyn tas till befarat intrång i den enskildes integritet. Enligt vår mening bör en utredning nu tillsättas för att göra en samlad översyn av lagen om TV-övervakning. Utredningen bör utvärdera nu gällande bestämmelser och pröva anpassningen till ny teknik. Vidare bör utredningen studera de olika länsstyrelsernas praxis i tillståndsgivningen och föreslå åtgärder för samverkan mellan kommun, länsstyrelse, datainspektion och andra myndigheter för att täcka hela integritetsskyddsområdet. Utredningen bör vidare ta upp den kritik som riktas från vissa kommuner mot lagen. Kommunernas yttrande skall inte bara vara av formell natur utan bör tillmätas stor betydelse vid tillståndsgivningen. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts för översyn av lagen om TV-övervakning. () () () ()
mot · G702601 · 1984-01-19 00:00:00 — Översyn av bestämmelserna rörande blod- och urinprovstagning för alkoholbestämning m. m. I föreskrifter enligt 28 kap. 13 § får blod- och urinprover för alkoholbestämning samt prover för bestämning av andra ämnen än alkohol (t. ex. narkotiska preparat) endast tas av läkare eller legitimerad sjuksköterska. Det är viktigt med noggranna föreskrifter rörande provtagning i dessa känsliga ärenden. Lagar och bestämmelser bör emellertid i största möjliga mån stämma överens med de praktiska förhållandena i hälso- och sjukvåflden. Det är i regel vid vårdcentralerna, som provtagning sker, sedan polisen kommit in med personer, som misstänks för exempelvis trafiknykterhetsbrott. Till den allt övervägande delen sköts provtagning och laboratorieundersökningen av laboratorieassistenter. Det är också laboratorieassistenterna, som tar hand om proverna i dessa ärenden sedan de tagits av läkare eller leg. sjuksköterska. För att förkorta väntetid för patienterna och praktiskt underlätta förhållandena vid mottagningar och vårdcentraler bör provtagning även kunna utföras av en laboratorieassistent. Denna personalkategori är ju mycket väl skickad att utföra även provtagningen, dels genom sin specialutbildning, dels genom praktisk erfarenhet. Med stöd av det ovan sagda föreslår vi att hos regeringen hemställer om förslag till ändring i 28 kap. 13 § så att blod- och urinprov för bestämmande av alkoholhalt samt andra ämnen utöver av läkare eller legitimerad sjuksköterska skall kunna utföras jämväl av laboratorieassistent. () ()
mot · G702602 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:602 Sedan antalet nämndemän ändrats till endast regelmässigt tre tjänstgörande ledamöter vid sammanträde, kan det vid en omröstning bli jämnt röstetal (2+2). Jag har som nämndeman i länsrätt erfarit att olika förfaringssätt tillämpas. I vissa fall kan det vara ordförandens röst som är utslagsgivande, i vissa fall den dom som anvisar lindrigaste utgången. I författningen står inget klart uttalat, vilka omröstningsregler som gäller, vilket kan leda till olika tolkning vid olika tillfällen. Detta kan få den konsekvensen att en nämndemans röst kan ha olika värden, beroende på de olika sammansättningarna. Detta är olyckligt, varför ett tillägg i förvaltningsprocesslagen bör komma till stånd, där det klart anvisas vilka regler som skall gälla vid omröstning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i förvaltningsprocesslagen angående omröstningsreglerna i länsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen.