mot · G7022792 · 1984-04-11 00:00:00 — Motion 1983/84:2792 m. fl. Strukturförändringar inom specialstålsindustrin, m. m. 1983/84:157) Näringslivs- och sysselsättningsutvecklingen i Bergslagen har varit starkt negativ under en lång följd av år. Företagens trendmässigt sjunkande lönsamhet och strukturförändringarna inom de viktiga basindustrier som är verksamma i Bergslagen har resulterat i en omfattande utslagning av arbetstillfällen. Den socialdemokratiska politiken bortsåg helt från de problem man byggde in i Bergslagslänens arbetsmarknader. fortsätter den nya socialdemokratiska regeringen den centralstyrda subventions- och regleringspolitiken med höjda arbetsgivaravgifter och skatter för företag och enskilda. Socialdemokraterna gick till val på att rädda Bergslagen. Men löftena om en ny framtid för Bergslagen visade sig lika litet värda som övriga vallöften. I stället för en politik som satsar på generell tillväxt och nyföretagsamhet kom traditionell socialdemokratisk politik med ökade skatter, höjda arbetsgivaravgifter, löntagarfonder, regleringsiver, etc. Näringsliv och enskilda medborgare i Bergslagslänen har, och kommer , att få avstå utomordentligt stora resurser som i stället sätts i händerna på politiker och AMS-tjänstemän. Resultatet är en kraftigt försvagad utvecklingspotential som aldrig kan ersättas av detaljreglerade bidrag och ännu fler AMS-jobb. Det är mot denna bakgrund som regeringens förslag om 25 nya miljoner som utvecklingsstöd till Bergslagslänen skall bedömas. En närmare analys av effekterna av socialdemokraternas resursavtappning från Bergslagen visar, att dessa enbart uppgår till mycket stora belopp. gäller följande siffror uppdelade på län: Merkostnader för näringslivet i , , , och till följd av höjningar i de lagstadgade socialavgifterna beslutade budgetåren 1982/83 och 1983/84 och påverkar kostnaderna 1984 samt löntagarfondsskattens verkningar (Källa: ) Utöver dessa resursförluster för företagen i har ett stort antal skatter och avgifter höjts som direkt drabbar enskilda medborgare. 1** 1983/84. med minskas konsumtions- och investeringsviljan bland enskilda och hemmamarknadsföretagens marknader krymper. Företag och enskilda i Bergslagen påverkas självklart också av alla byråkratiserande regleringar som socialdemokraterna genomfört. Detta drabbar förutsättningarna för expansion och nyföretagande i bygder som redan sett tillräckligt av företagsnedläggningar. Den beslutade avgiften för tillsyn på miljöområdet är ett exempel på den växande börda som drabbar småföretagen i glesbygden. Situationen kommer ytterligare att försämras när socialdemokraterna driver igenom förslagen som lagts fram av eko-kommissionen. Dessa är ju i huvudsak riktade mot just nyföretagande och småföretagsamheten. Slutsatsen från vår sida är således att de 25 miljoner som regeringen vill anslå för att främja utvecklingen i Bergslagen inte går att ta riktigt på allvar. Det ligger däremot nära till hands att anta, att det främsta syftet med satsningen är att ge ökat spelrum för centralstyrning och kontroll. För att ge möjligheter för enskilda människor och företag att skapa en framtid för Bergslagen måste vi förändra 1970-talets felaktiga politik. Fortsatt stigande skatte- och avgiftstryck, mer krångel och bortslösade resurser på resultatlösa statliga och kommunala insatser riskerar att förvärra den redan svåra situationen. Verkligheten visar att det inte är möjligt att skapa nya jobb genom att låta AMS ta hand om arbetslöshetsresultaten av en felaktig politik. De snabbt stigande AMS-kostnaderna leder till att ännu fler riktiga jobb slås ut. Bergslagen riskerar att hamna i arbetslöshetsfällan. Bättre utvecklingsförutsättningar för Bergslagen kan bara skapas genom väsentligt förbättrade villkor för företagsamheten. Insikten om att Bergslagen framöver kommer att vara ett av landets hårdast drabbade regioner talar för kraftfulla insatser. En ny näringslivsstruktur med små och medelstora företag inom nya sektorer måste främjas. Tjänsteoch servicesektorn och data- och kommunikationsområdena är särskilt intressanta. Men också de företag som är etablerade måste erbjudas bättre utvecklingsförutsättningar. Erfarenheterna visar att det inte går att åstadkomma den önskade utvecklingen genom riktade bidrag till enskilda företag och projekt. Det är den sammantagna kostnads- och konkurrenssituationen som bestämmer den långsiktiga utvecklingen. Bergslagen lider inte brist på riskvilligt kapital. Det är dålig lönsamhet och bristen på riskprojekt som är alltför begränsad. Grunden i en bättre politik för Bergslagen är moderata samlingspartiets ekonomiska politik. Den syftar till att föra skattemedel tillbaka till näringslivet där dessa kan användas för expansion och utveckling. Följande förslag till skatte- och avgiftssänkningar har förelagts : Borttagande av hyreshusavgift etc. 1 390 milj. kr. Sänkt löneskatt 5 000 Sänkt förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt 350 Lindring av dubbelbeskattning av aktieutdelning 250 Borttagande av omsättningsskatt på aktier 540 Sänkt skogsvårdsavgift till 285 Avskaffande av förmögenhetsskatt på arbetande kapital i småföretag 100 Återinfört avdrag för forsknings- och utvecklingskostnader i företagen 200 Det är som framgår mycket stora resurser som kan ställas till näringslivets förfogande. Företag och enskilda i Bergslagen får självklart del i dessa generella åtgärder för att stimulera tillväxt och framtidsutveckling. Inom regionalpolitikens område har moderata samlingspartiet också lagt fram förslag om en alternativ politik. Den bygger på generella stimulanser till företagsamhet och nysatsningar. Medlen för regional utveckling är reducerade avgifter och glesbygdssatsningar. De regionala organen måste bl. a. få ökade befogenheter vid fördelningen av glesbygdsmedlen. Vid den revidering av regionalpolitiken som sker i den regionalpolitiska utredningen bör dessa principer vara vägledande för behandlingen av Bergslagsproblemen. Bergslagsområdets verkliga kriskommuner bör infogas i ett generellt stödsystem. Ett framtidsinriktat utvecklingsprogram för Bergslagen bör enligt vår mening ha följande inriktning, vilket bör ge regeringen till känna. En ny regionalpolitik, grundad på generella insatser, i form av reducerade arbetsgivaravgifter och glesbygdssatsningar bör tillämpas för de framtida utvecklingsinsatserna i Bergslagens kriskommuner. De regionalpolitiska resurserna bör koncentreras på kriskommunerna i Bergslagen. Tillväxt- och utvecklingskraften i Bergslagen bör stärkas genom att de till företagsamheten direkt rikade skatte- och avgiftssänkningar som föreslagits av moderata samlingspartiet genomförs. Små och medelstora företag bör befrias från förmögenhetsskatt på arbetande kapital. Fri etableringsrätt inom de verksamhetsområden som bedrivs av de offentliga service- och tjänstemonopolen bör tillåtas i Bergslagskommunerna. Ett system med utbyggd lärlingsutbildning, enligt moderata samlingspartiets förslag, bör inrättas . En väsentligt större del av de arbetsmarknadspolitiska resurserna bör i stället satsas på nyföretagande. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att med hänvisning till det som anförts i motionen avslår regeringens begäran om 25 milj. kr. för att främja utvecklingen i Bergslagen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utvecklingsförutsättningarna i Bergslagen. () () () () () () () () ()