mot · G7021101 · 1984-01-23 00:00:00 — Däremot kan departementen själva i större utsträckning påverka vilka som skall vara sekreterare, biträdande sekreterare men också sakkunniga och ordförande. Vi tror inte någon vill bestrida att kvinnors erfarenheter och kunskaper behöver tas till vara. Det må gälla försvaret, som ju i lika hög grad berör män som kvinnor, den ekonomiska politiken eller andra områden. Det kan därför närmast uppfattas som diskriminering att det statliga kommittéväsendet har en så sned sammansättning. Jämställdhetslagen omfattar inte förtroendeuppdrag som just ordförandeposter och ledamotsposter i utredningar, kommittéer o. d. Det finns däremot inget som hindrar en departementschef att agera som om jämställdhetslagen gällde. Ytterligare ett sätt att arbeta för fler kvinnor är den norska modellen där de organisationer och andra som har att nominera personer till statliga utredningsuppdrag får lämna namn på lika många kvinnor som män. Fp/c-regeringen uppmanade 1981 organisationer och myndigheter att lämna förslag på såväl ett kvinnligt som ett manligt namn. Det är viktigt att dessa regler följs vid nomineringsarbetet. Synen på kvinnomisshandel och våldtäkter har börjat förändras, men fortfarande finns djupt rotade fördomar kvar som innebär att skulden läggs på kvinnorna. Kvinnohusen i olika kommuner har gjort och gör viktiga insatser för våldtäktsoffer och misshandlade kvinnor. Det är angeläget att fler kvinnohus får stöd. Den rättegång som den våldtagna kvinnan får genomgå är ytterst plågsam och integritetskränkande. Åklagarnas insatser för kvinnan behöver kompletteras med rätt till juridiskt biträde. Den invandrarkvinna som skiljer sig hotas av utvisning med den s. k. tvåårsregeln. Trots att den förra regeringen uttalade att tvåårsregeln inte bör tillämpas om kvinnan skiljer sig t. ex. på grund av misshandel i äktenskapet har tillämpningen av regeln ändå inte i vissa fall skett enligt de politiska intentionerna. Detta kan inte accepteras. Frånskilda invandrarkvinnor behöver ett förstärkt rättsskydd. Svenskundervisningen för invandrarkvinnor som inte förvärvsarbetar är ytterst angelägen. Stärk den ogifta pappans rätt till sina barn En väsentlig och nödvändig förändring anpassad till det samhälle vi nu lever i är att männen får chanser att ta ansvar för sina barn. En följd av det mindre engagemang män nu visar i handling för sina barn är diskriminering av den ogifta pappan. Som exempel kan anges att den ogifta pappan måste anmäla sig som vårdnadshavare till sitt eget barn, medan den ogifta mammans vårdnadsskap erkänns automatiskt. I ett uppmärksammat fall i massmedia har en mamma uppmanats stämma den ogifta fadern till sitt barn för att han inte vill fylla i en integritetskränkande blankett om faderskapet. Detta trots att såväl mamman som pappan varit helt överens om faderskapet. Det är väsentligt att stärka den ogifta pappans ansvar, skyldigheter och rättigheter gentemot sina barn. Förslag härom bör föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställs* 1. att hos regeringen begär förslag om ökade insatser för utåtriktad information om jämställdhetsfrågor, 2. att hos regeringen begär förslag om statligt stött projekt där jämställdhetskommitté i en eller flera kommuner tillsammans med kvinnoorganisationer och fackliga organisationer genomför en informationskampanj för ökad jämställdhet i vardagslivet, 3. att hos regeringen begär förslag om ändringar i jämställdhetslagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att beslutar att en jämställdhetsansvarig bör utses vid varje regional utvecklingsfond, 5. att beslutar att jämställdhet skall ingå bland delmålen för den ekonomiska politiken och att det i ekonomisk-politiska förslag anges när de har betydelse för jämställdheten, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts a) om åtgärder för att öka antalet kvinnliga chefer såväl inom den offentliga förvaltningen som i de största företagen, b) om överläggningar med de statliga affärsverken för ökad andel kvinnor i verkens verkställande ledning, c) om en kampanj i syfte att stimulera papporna att utnyttja föräldraförsäkringen. () () () () * Se även motionerna 1983/84: 11021104.