mot · G7021816 · 1984-01-24 00:00:00 — Denna genomgång, beräkningar av vilka halter som kan uppkomma vid kolanvändning i tätort samt en epidemiologisk studie i , utgör grund för bedömningen att effekter på andningsvägarna ej förväntas uppträda på grund av kolförbränning vid tillämpning av modern teknik. Undersökningar av rökgasernas innehåll av mutagena och carcinogena ämnen har visat att stora moderna och välskötta kol- och oljeeldade anläggningar släpper ut ytterst små mängder mutagent material. Med ledning av tillgängliga undersökningar gäller denna slutsats även välskötta och stora torveldade anläggningar. Av Projekt och genomförda undersökningar vid små fastbränsleeldade anläggningar framgår däremot att emissionen per energienhet av mutagena ämnen i vissa fall kan vara betydligt större från sådana anläggningar. KHM har låtit sammanställa och utvärdera de senaste årens forskningsresultat angående hälsoeffekter av metylkvicksilver. Denna studie visar att metylkvicksilver kan ge effekter på hälsan, bl. a. i form av en försenad utveckling av hjärnans funktion hos barn, vars mödrar regelbundet konsumerat metylkvicksilverhaltig fisk. De kvicksilverhalter som finns i fisk från vissa svenska insjöar och kustområden är så höga att myndigheterna har rekommenderat konsumtionsbegränsningar vid halter mellan per kilo. Försäljningsförbud gäller vid halter högre än per kilo. Den förnyade riskuppfattning som gjorts inom KHM innebär att säkerhetsmarginalen för fosterskadande effekter kan vara mindre än vad man tidigare ansett. En kolanvändning som innebär en ersättning av olja bedöms påverka halterna av metylkvicksilver i fisk i liten grad. Risk finns för ökade halter i fisk i försurningskänsliga sjöar nära en större punktkälla som ett kolkondenskraftverk om ej motåtgärder vidtas. Lokalisering, lokala förhållanden och de åtgärder som vidtas i ett sådant fall avgör i vilken mån en ökad risk kommer att föreligga. De stråldoser som kan uppkomma till följd av utsläpp till luft av radioaktiva ämnen har bedömts i ett antal utländska studier. Slutsatsen av dessa är att kolförbränning jämfört med den naturligt förekommande radioaktiviteten tillför luften mycket små mängder aktivitet. Den i filter avskilda flygaskan samt den från pannans botten utmatade bottenaskan innehåller huvuddelen av den i kolet ingående aktiviteten. Den utlakning som bedöms kunna ske från upplag av aska av radioaktiva ämnen är ej av sådan utformning att några problem med radioaktivitet i grundvatten kommer att uppstå med den deponeringsteknik och de lokaliseringsförutsättningar som anges i avsnittet om deponering. Med hänsyn till försurningsskadorna i vår natur finns det nu starka skäl att ställa skärpta krav vid övergång till kol i våra energisystem. skärpning är inte minst viktig inför internationella förhandlingar om gränsöverskridande luftföroreningar. Teknik för väsentliga miljöförbättringar finns eller är under utveckling. Deponeringsproblemen och kvicksilverutsläppen måste betraktas med allvar och bli föremål för fortsatt studium för att åstadkomma låg skadeverkan på miljön. Det är omöjligt att bortse från att vilka kraftansträngningar vi än själva gör för att minska försurande nedfall från industri-, kraft- och värmeproduktion och trafik är vi helt beroende av de insatser som görs i vår omvärld. Störst förhoppning om en snabb internationell överenskommelse för eliminering av miljöstörande utsläpp finns för bilavgasrening. Moderata samlingspartiets i dessa frågor intagna ståndpunkt, att en lösning måste sökas i samråd med EG, har visat sig vara den som kommer att leda till den snabbaste lösningen på de problem som försurande och i övrigt giftiga utsläpp från den allt tätare trafiken innebär. Den borgerliga regeringen i har efter regeringsskiftet vidtagit snabba och beslutsamma åtgärder för att framtvinga övergång till ett tillfredsställande system för avgasrening. Genom sin ekonomiska tyngd, sin position inom bilindustrin och stora betydelse för centraleuropeisk trafik har stora möjligheter att påverka övriga länder inom den europeiska gemenskapen till en för gemensam lösning. En svensk anslutning är då självklar. Naturvården är en integrerad del av miljöpolitiken. Den syftar till att bevara och vidareutveckla det svenska kulturlandskapet. De största insatserna på detta område utförs och har utförts av jordbrukare och skogsbrukare, som genom odlarmödor skapat detta landskap. Det är enligt vår mening självklart att en aktiv naturvård utnyttjar den kunskap som markägare har i rikligt mått och att ett förtroendefullt samarbete skapas med dessa. Ett sådant samarbete kan ha formen av avtal om naturvårdande insatser från markägarens sida mot ersättning. Denna form bör enligt vår mening användas i ökad utsträckning medan däremot förvärven av mark för naturvård bör dämpas. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär utredning om möjligheten att införa miljöavgifter enligt motionens krav och att dessa samordnas med skattesystemet i en miljöpolitisk strategi, 2. att hos regeringen begär att europeiska förhandlingar om skärpta miljökrav när det gäller gränsöverskridande luftföroreningar initieras, 3. att hos regeringen begär en fortlöpande utvärdering av kalkningsverksamheten, 4. att hos regeringen begär att en vetenskaplig dokumentation av de översiktligt registrerade försurningsskadorna i skog utförs, 5. att hos regeringen begär åtgärder som syftar till att forskningskompetensen på området försurningsskador i skog förstärks, 6. att hos regeringen begär en utredning av möjligheten för ersättning till den enskilde för försurningsskador, 7. att hos regeringen begär en omfattande utvärdering av miljöeffekterna av olika energisatsningar och därvid bl. a. jämför secure-reaktorer med fossileldade system, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att vid lokalisering av nya värmeverk hänsyn tas till försurningskänsligheten i området, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande avgasrening av fordon. L. () i () () () (m) () minab/gotab 1984 77768