mot · G7022116 · 1984-01-23 00:00:00 — Småföretag utnyttjar sällan högskolan regelbundet, och i de flesta fall enbart när det gäller att lösa specifika konstruktions- och produktionsproblem. Det är därför mycket angeläget att möjligheter skapas för att påskynda införandet av ny teknik i småföretagen. Detta är viktigt inte minst mot bakgrund av att tre fjärdedelar av arbetsställena i länets verkstadsindustri har färre än 50 sysselsatta och därmed mycket begränsade resurser för utvecklingsarbete. Det är enligt vår uppfattning därför mycket väsentligt att det av beslutade Verkstadstekniska utvecklingscentret i inrättas. Eftersom så många är anställda i länets småföretag måste möjlighet skapas för att dessa också skall kunna etablera sig vid utvecklingscentret i . En väg som bör prövas i det sammanhanget är en särskild hyresnivå för småföretagen inom , så att de kan betala sina lokalkostnader. Vid institutionen för maskinkonstruktion vid tekniska högskolan i har bildats ett produktförnyelse- och konstruktionsforskningscentrum (PKC). Syftet med PKC är att skapa en enhet som bedriver forskning och utbildning samt utgör en referens- och försöksanläggning för nyskapande utvecklings- och konstruktionsverksamhet. PKC skall också verka för att ny konstruktionskunskap sprids samt att kunna ge intresserade företag rådgivning och möjlighet till att delta i försöksprojekt. har en kompetens inom detta område som är unik för med ett omfattande samarbete och utbyte med ledande högskolor. Vi anser att utbyggnaden av PKC är ett riksintresse och bör stödjas. Den av beslutade introduktionen av gas i Sydvästskåne skapar förutsättningar för etableringar av ny industri, dels processindustri, dels industri för tillverkning av gasenergiutrustning. Föra att utveckla gasteknologin i regionen har ett gasteknologiskt institut bildats i anslutning till . Vi anser att institutets verksamhet bör stödjas. I länet utvecklas f. n. två system för framställning av bränsle i form av kolvätskeblandningarCarbogel samt Fluid Carbon. När de nya kolvätskemetoderna blir färdiga att tas i bruk kommer de att radikalt förbättra möjligheterna att hantera och förbränna kol som möjligheterna att tillgodose miljökraven förbättras. Den nya koltekniken väntas medföra betydande industriella satsningar på tillverkning dels av kolbränsle, dels utrustning för hantering och förbränning av nya bränslen. är största samlade och högre utbildning. Många av de ca 5000 forsknings- och utvecklingsprojekt som pågår vid plus tekniska högskolan har näringslivet som uppdragsgivare. har ca 4000 forskare som täcker de flesta ämnesområden. Efterfrågan på medverkan i den samhälleliga regionala utvecklingen har alltmer markerats. Från myndigheter, organisationer, näringsliv och andra intressenter i samhället ställs i allt högre grad krav på aktiva insatser från sida vad gäller externfinansierad forskningssamverkan och forskningsinformation. Genom bredden i Lunds universitets verksamhet har unika möjligheter att medverka i det regionala samhällsbyggandet. ställer denna utveckling krav på ändamålsenliga former för kontaktverksamhet. Fluvuddelen av universitets forskningsverksamhet bygger på direktkontakter bland externa intressenter och forskare/institutioner. Den allt mer omfattande efterfrågan på tjänster har dock markerat behovet av en samordning av centralt organiserade kontakt- och informationsverksamhet. En enhet för forskningssamverkan har inrättats till vilken har knutits centrala resurser för kontaktsekreterarefunktioner samt verksamheten med kontaktforskare som /83 införlivats i . En regional referensgrupp för centralt organiserade kontakt- och informationsverksamhet har inrättats. Gruppens verksamhet har som syfte att stimulera och utveckla ändamålsenliga former för samverkan mellan och näringslivet i den södra högskoleregionen. Det är i det sammanhanget viktigt att universitetens kontakter med näringslivet kan bevaras och att de specialiteter som finns utvecklade inom olika delar av får vara kvar. Vi tänker i det sammanhanget bl. a. på kontakten mellan de båda lasarettens olika kliniker och den framstående läkemedelsindustrin som finns i regionen. Vi har i den här motionen sökt visa på nödvändigheten att satsa på de delar av vårt land som har verkliga tillväxtmöjligheter. Visst är det viktigt med regionalpolitik, men det är ännu viktigare att vi ser till att öka möjligheterna att skapa riktiga arbeten. De senaste årens många beslut har dess värre tenderat i fel riktning. är ett av de områden i vårt land där möjligheterna till ekonomisk tillväxt är stora. Den främsta anledningen till detta är geografisk vi ligger mitt i ! Det kan naturligtvis synas överdrivet att jämföra tänkbara framtidscentra i med sådana i andra länder. Men det finns ändå anledning att ställa frågan varför den s. k. - - har utvecklats som den gjort i . Varför ligger egentligen i och inte någonstans i - t. ex. ? Svaret är troligen att man där har ett öppet och tolerant klimat, där nytänkandet är accepterat. Byråkrati, regleringar och skattetryck är tämligen begränsade. Vilka politiska beslut kan då stimulera Utvecklingen? Ja, vi har talat om några i det större perspektivet: Lägre skatter, minskad byråkrati, mindre offentlig sektor, avregleringar, skulle sannolikt vara positiva för vårt land. I det mindre perspektivet - för utvecklingen i - är det en nödvändighet med: o Förbättrade kommunikationer till lands, till sjöss och i luften. För Öresundstrafiken är det väsentliga inte om denna går över en bro, genom en tunnel eiler på färjor. Det viktiga är goda kommunikationer. På kort och medellång sikt når vi troligen bäst detta mål genom att ge färjetrafiken möjligheter att utvecklas, o Vi måste ge den nystartade forskningsbyrån i expansionsmöjligheter, o Vi kan stimulera ny industri som växer fram, kanske på grund av uppfinningsrikedomen efter strukturkriserna, o Vi måste se till att jordbruket inte drabbas av nya avgifter och pålagor. Den här typen av satsningar kommer att visa sig vara bästa sättet att minska en alltför hög arbetslöshet. Den utveckling som visat sig vara möjlig i många andra delar av världen kan bli möjlig också i . Då startar den lämpligen i A/ län - Möjligheternas län. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en förbättring av kollektivtrafiken bl. a. vad avser vissa järnvägslinjer samt om införande av biltåg, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående bibehållen flygtrafik på linjen SturupKastrup och om öppnande av flyglinjer från till vissa större europeiska städer, 3. att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för avgifter i chartertrafik och för veckoslutscharter till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av underhåll av befintligt vägnät, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av förbättringar i färjetrafiken i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående fyravgift för den tvärgående trafiken på , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av en snar lösning av frågan om tågfärjeförbindelserna mellan och kontinenten med sikte på tågfärjeförbindelser mellan och samt mellan och Travemynde. PER STENMARCK (m) () BO () * Se även motionerna 2117-2121.