mot · G7022732 · 1984-03-28 00:00:00 — 1983/84:2732 m. fl. Turist- och rekreationspolitiken m. m. 1983/84:145) Den nu föreliggande propositionen bygger på ett omfattande underlag som tagits fram av olika utredningar. Ställt mot denna bakgrund är det mycket få konkreta förslag som nu erbjuds ta ställning till. Det mesta skjuts till nya överväganden, ny planering och ställningstaganden i annat sammanhang. Vi vill därför nu hävda att om statsmakterna bedömer det som angeläget att en turist- och rekreationspolitik i samlad form skall formuleras så återstår detta arbete att utföra. Krav på turist- och rekreationspolitik En realistisk turist- och rekreationspolitik måste formuleras från flera vitt skilda utgångspunkter som var och en kan kräva sina särskilda organisatoriska och ekonomiska lösningar. Vi kan för vår del identifiera tre skilda utgångspunkter i detta sammanhang: Turismen som exportnäring. Turismen som importkonkurrerande näring. Rekreationspolitik med sociala utjämningsfunktioner. förutsättningar att utveckla turismen som exportnäring bör vara mycket goda . Främst devalveringarna har gjort att nu kan erbjuda konkurrenskraftiga priser. Ett visst genombrott för Sverigeturism kunde noteras . Vid närmare studium av tillgänglig statistik visar det sig emellertid att vårt land på flera viktiga västeuropeiska marknader inte har gjort något genombrott alls. Det är främst turister från som står för uppgången 1983. Uppgångar i turismen från så näraliggande länder som , och har låtit vänta på sig och torde inte inträffa om inte kraftfulla marknadsföringsåtgärder kan sättas in. Det är angeläget att dessa åtgärder kan komma till stånd innan inflationen hinner äta upp effekterna av den senaste överdevalveringen. När det gäller åtgärder för att locka utländska turister till har vi att arbeta på en utomordentligt hård internationell marknad. Det torde kräva betydande insatser från de organ som sysslar med turism. Det är också utomordentligt angeläget att själva näringen i ökad utsträckning kan engageras i detta marknadsföringsarbete. Det gäller exempelvis trafikföretag och hotellkedjor. Här finns också en viktig uppgift för exportråd och turistråd att i samverkan driva kampanjer och utföra marknadsstudier samt samordna näringens insatser. Här är det också viktigt att framgångsrika förebilder på andra håll i världen studeras noggrant. En viktig uppgift för turistpolitiken är att underlätta turism i för svenskar. Vårt turistnetto är fortfarande negativt även om gapet krymper. När hushållens tillgängliga resurser blir mer begränsade avstår man från utlandsresor. En konjunkturuppgång och stigande reallöner kan förändra denna situation. Det är därför en viktig uppgift att utforma alternativ för hemmaturism som i fråga om attraktivitet väl kan mäta sig med utlandsresor. Här kommer möjligheterna till inhemska charterresor liksom förbättrade bokningssystem in i bilden. Det måste bli lika lätt att i och boka en fjällresa till som till . Många familjer saknar möjligheterna att åka på semester. Framför allt barnfamiljernas mycket pressade ekonomiska situation kommer här till uttryck. 1 tidigare diskussioner har därför strävan efter en socialt inriktad rekreationspolitik spelat en central roll. I den proposition som regeringen nu lägger har denna aspekt tilldelats en utomordentligt blygsam roll. Något förslag med denna inriktning presenteras över huvud taget inte. Arbetsmarknadens parter förutsätts medverka, framhåller dock statsrådet. Om man har utgångspunkten att det finns fördelningspolitiska orättvisor på detta område torde det vara på sin plats att regeringen också presenterar en uppfattning hur dessa skall undanröjas. Regeringen avser att ta upp överläggningar med och om turistrådets organisation. Det hade varit önskvärt att regeringen närmare hade kunnat precisera de tänkta huvuddragen i denna organisation för . Enligt vår mening bör åtminstone berört riksdagsutskott få en information om regeringens avsikter på detta område under beredningen av detta ärende. Vi kan för vår del tillstyrka förslaget att turistrådet får en central och ledande position vilket bl. a. innebär att rekreationsberedningen upphör. 1 fråga om organisationen är det enligt vår mening angeläget att de tilltänkta myndighetsfunktionerna särskiljs från marknadsföringsfunktionerna på ett lämpligt sätt. Den enhet som skall överta uppgifter från rekreationsberedningen och bör exempelvis få en stark självständig ställning. I fråga om lokaliseringen av det omorganiserade turistrådet förordar vi att dess kanslifunktioner förläggs till någon av de orter som har högskoleutbildning på turistområdet, dvs. 1 fråga om den framtida organisationen av fjällsäkerhetsrådet vill vi förorda en annan lösning än den som presenteras i propositionen. Enligt vår mening kan de uppgifter rådet har med fördel lösas genom samverkan mellan de länsstyrelser inom vars gränser fjällen finns, dvs. 1* 1983/84. i , , och . Medel bör därför tillföras dessa länsstyrelser. På grundval av propositionen går ej att beräkna beloppens storlek men det torde röra sig om ca 1,5 milj. kr. som bör tillföras länsstyrelserna. Vi vill i detta sammanhang också ta upp frågan om roll inom turismen. Vi kan därvid konstatera att turismen i allmänhet representerar ett exploateringsintresse som det egentligen är uppgift att balansera. Denna kluvenhet i uppgiftsfördelningen bör enligt vår mening granskas närmare och förslag framläggas som kan renodla verkets funktion. utpekade 25 primära rekreationsområden. I beredningsarbetet inför denna proposition föreslogs att åtta av dessa skulle få del av särskilt stöd. Ett omfattande planeringsarbete har bedrivits för de primära rekreationsområdena. Inom den fysiska riksplaneringen har också turist- och rekreationsfrågor spelat en central roll. Den proposition som regeringen nu lägger innebär inte att några ställningstaganden görs till det omfattande förberedelsearbete som utförts vad gäller såväl prioriteringar som utvecklingen av de primära rekreationsområdena. I stället föreslås en strukturplan och branschstudier. Enligt vår mening saknar detta besked från regeringen allt värde för den fortsatta turismutvecklingen i vårt land. Det är nu viktigt att berörda myndigheter, kommuner och organisationer får möjlighet att gå från planeringsstadiet till ett stadium av praktiskt förverkligande. Det insamlade planeringsmaterialet kan därvid utnyttjas som det inte får lägga hinder i vägen för projekt som kan utveckla egen lönsamhet. Detta innebär bl. a. att ställningen som primärt rekreationsområde inte fortsättningsvis skall ge något automatiskt företräde i anslagssammanhang utan att varje projekt bedöms efter sina egna förutsättningar. Vi avvisar också förslagen om strukturplan och branschstudier. Till skillnad från regeringen anser vi att beredskapsmedel bör få lämnas för turist- och rekreationsanordningar utan hinder av reglerna för lokaliseringsstöd. Enligt vår mening bör redan nu sättas en högre beloppsgräns än vad regeringen föreslår för de beslut som delegeras från regeringen till fackmyndigheten. 15 miljoner är en lämplig gräns. Uthyrning av privata fritidshus I finns bortåt 700 000 fritidshus. Undersökningar om hur stort utnyttjandet är har gjorts i olika sammanhang och visar på klara möjligheter att öka utnyttjandet. Benägenheten att hyra ut sin stuga är mindre i än i andra jämförbara länder. Ett förhållande som bromsar ökad uthyrning är skattebestämmelsernas utformning. Fritidshuset beskattas i regel enligt schablonmetod. Hyresintäkter under viss nivå medför inte beskattning. Beloppet bestämdes 1961 till . och höjdes 1974 till . Med hänsyn till prisutvecklingen höjdes beloppet 1980 till . Beskattningen av hyresintäkterna ger antagligen ett mycket litet tillskott till stats, landstings och kommuners skatteinkomster. Detta därför att beskattning enligt konventionell metod ger rätt till avdrag för driftkostnader, tillsynsresor, underhåll o. d. Intresset av att öka tillgången på fritidsboende genom uthyrning av befintliga hus kan tala för att hyresintäkten över huvud taget inte skulle medföra beskattning. Vi stannar ändå för ett fastställt högsta belopp och föreslår att KL 1928:370 anvisningarna till 24 § punkt 6 ändras så att beloppet . Samhället har på olika sätt försökt stimulera tillkomsten av fritidshus till uthyrning i glesbygder, oftast benämnda träkor. Dessa är mycket efterfrågade. Det är angeläget att ytterligare stimulansåtgärder tillskapas för att utveckla denna typ av turism som ofta ger ett värdefullt sysselsättningskomplement till andra glesbygdsnäringar. Vissa taxeringsmyndigheter har tolkat bestämmelserna i skattelagstiftningen så att ägandet av en eller flera s. k. träkor innebär en naturaförmån i form av fri semesterbostad. Detta motverkar helt klart samhällets strävanden att stödja tillkomsten av dylika fritidsbostäder. Bestämmelserna om förmånsvärde kan ha tolkats så att ägaren av någon anledning flyttar ur sin årsbostad för att i en eller annan vecka bo i fritidshuset på samma fastighet. Detta är säkerligen mycket sällan fallet. Om denna tolkning grundar sig på den utformning som kommunalskattelagen har angående beskattning av naturaförmån bör klarlägga att beskattning för denna möjlighet till förmån inte skall äga rum. En stor bäddkapacitet i privata fritidshus används inte för turism. I många fall har dessa fritidshus en alltför låg standard för att de skall vara attraktiva för uthyrning. Standarden är anpassad till ägarens önskemål om en låg kostnad för innehavet av fritidshuset. Genom förmånliga lån, lägre ränta och längre amorteringstid skulle många fritidshusägare göra nödvändiga upprustningar och standardförbättringar. För att få tillgång till förmånliga lån skulle ägaren då förbinda sig att lämna stugan för uthyrning under en del av året till något verksamt turistföretag. En minsta avtalslängd av bör rekommenderas. En del av den mest frekventerade semestertiden bör ingå i den tid som stugan står till förfogande för uthyrning. Förmånen av subventionerad semesterbostad anses vara skattepliktig om värdet av den överstiger visst belopp. F. n. är detta . skall emellertid värdet av samtliga olika förmåner ingå. Vid beräkning av värdet skall också beaktas förmåner från personalstiftelser. Beräkningen av skattepliktighet för subventionerad semesterbostad är ett hinder för utbyggnad av den typ av semesteranläggningar som organisationer av skilda slag står som huvudmän för. Det skattefria beloppet bör därför räknas upp, förslagsvis till , till den del det är fråga om semesterbostad. får lämna bidrag enligt kungörelse (1969:323) om statsbidrag till hamnar, sopmajor, gästplatser m. m. för fritidsbåttrafiken. I propositionen föreslås att denna kungörelse skall upphävas beroende på att bidrag inte utgått i någon nämnvärd omfattning. Fritidsbåtsverksamheten är en väsentlig del av det rörliga friluftslivet. Vi anser det därför felaktigt att nu upphäva den nämnda kungörelsen. Stöd bör kunna utgå även fortsättningsvis. Spridning av semester och sportlov En spridning av semester och sportlov anses allmänt önskvärd. Gjorda investeringar skulle kunna utnyttjas , vilket i viss utsträckning skulle ha prisdämpande effekter. Flera skulle få del av utbudet till en lägre kostnad. Föredraganden konstaterar i detta sammanhang endast att det tillkommer arbetsmarknadens parter resp. kommunerna att ta ställning i dessa frågor. Vi vill för vår del inte kräva att staten nu går in och beslutar i dessa frågor. Det torde dock enligt vår mening vara lämpligt, om semester och sportlovsspridning anses eftersträvansvärt, att exempelvis turistrådet tar initiativ till överläggningar med resp. parter i frågan. Ett sådant initiativ bör föregås av en sammanställning av dokumentation som visar fördelarna med en större spridning. Inom turist- och rekreationssektorn finns flera mycket aktiva folkrörelser som under hela detta århundrade medverkat till att utveckla anläggningar och i övrigt främja den breda allmänhetens möjligheter till turism. () och är de främsta av Enligt vår mening måste en turist- och rekreationspolitik som åtminstone i någon utsträckning präglas av sociala utjämningssträvanden beakta de möjligheter som dessa folkrörelser erbjuder. Det får självfallet inte vara fråga om att styra deras verksamhet men det är rimligt att statsmakterna bildar sig en uppfattning om vilken roll organisationerna kan spela för utvecklingen. Sådana målsättningar saknas i det närmaste helt i propositionen. Enligt vår mening är det angeläget att regeringen upptar överläggningar med organisationerna för att diskutera deras framtida roll. Detta bör ske redan innan turistrådets nya organisation läggs fast. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande a) särskilda marknadsföringsåtgärder i näraliggande länder, b) åtgärder för att engagera turistnäringen i ökad utsträckning i den internationella marknadsföringen, c) inhemska charterresor och förbättrade bokningssystem, d) särskiljande av myndighetsfunktionerna från marknadsföringsfunktionerna i den nya organisationen för turistrådet, e) lokaliseringen av turistrådets kansli, f) överförande av fjällsäkerhetsrådets funktioner till länsstyrelserna i , , och i samverkan, g) översyn av roll i turist- och rekreationspolitiken, h) verkan av ställning som primärt rekreationsområde i anslagssammanhang, i) avvisande av förslagen om strukturplan och branschstudier, j) reglerna för användning av beredskapsmedel, k) beloppsgränsen för beslut som delegeras till fackmyndigheten, 1) införande av förmånliga lån för upprustning av privata fritidshus för uthyrning, m) fortsatt stöd till fritidsbåtsverksamhet m. m. enligt kungörelse (1969:323) om statsbidrag till hamnar, sopmajor, gästplatser m. m. för fritidsbåttrafiken, n) överläggningar för att främja spridning av semester och sportlov, o) överläggningar med vissa organisationer, 2. att till länsstyrelserna i , , och anvisar de medel som regeringen föreslår anvisade till för samordning av fjällsäkerhetsfrågor, att beslutar att det skattefria beloppet för uthyrning av fastighet för fritidsändamål höjs till , att uttalar sig för vad i motionen anförs angående naturaförmånsbeskattningen av fritidshus anknutna till lands att beslutar att skattskyldighet för subventionerat fritidshus uppkommer först efter att värdet överstiger . () () () () () () () () () ()