mot · G7022601 · 1984-03-20 00:00:00 — 1983/84 2601-2614 1983/84:107) Regeringens proposition om forskningen utgår från att det huvudsakligen är naturvetenskap och teknik som skall stödjas för att lösa våra problem. Enligt min uppfattning är det ännu viktigare att främja människans förmåga att välja på ett klokt sätt bland hela det utbud av information som kommer över oss. De humanistiska och estetiskt skapande ämnena kommer här i förgrunden. Nobelpristagaren har genom sin forskning i hjärnans fysiologi kommit fram till att det, i den prekära situation som mänskligheten befinner sig i, är väsentligt att begreppet medvetande studeras. Professor , , skriver i Svenska Dagbladets understreckare apropå Sperrys senaste bok: Den mänskliga hjärnan utgör den dominerande kontrollmekanismen på vår planet och vad som händer inom, respektive vad som styr, människans hjärna kommer att bestämma vår framtid. , professor i neurofysiologi vid , föreläste i på inbjudan av Föreningen . Vi fick lära oss att vissa celler i hjärnan aktiveras enbart då individen väljer. Hjärnan prioriterar härvid i informationsutbudet och därmed sker en värdering. Man väljer det ena framför det andra. Det är, menar prof. , meningsfullt att räkna med en värde-kapacitet rent fysiologiskt mätbar i hjärnan, som kan tränas liksom den fysiska och den för kunskapsinhämtningen. Det är skillnad på att veta ( = samla information) och att förstå. När vår förståelse ökar för helhetssammanhangen är vi också kapabla att välja klokare. Liksom vi kan vara handikappade fysiskt och kunskapsmässigt kan vi också vara det i vår förmåga att värdera. Håller vi på att skapa en generation av värde-invalider? Värdefri kunskap är omänsklig och värdefri kraft är destruktiv. Prof. karaktäriserar en värde-invalid som en person som bara opererar logiskt lineärt och som saknar förmåga att välja med ansvar för helheten. De nödvändiga synapserna i hjärnan saknas. Värdekapacitet tränas genom upplevelser. Skapande konst, musik, litteratur, dramatik, förståelse för människors situation i andra tider och kulturer, alltså de estetiska och humanistiska ämnena, tränar vår förmåga att uppleva det mänskligt värdefulla. Vi fylls av glädje inför det sköna, 1 1983/84. varma och kärleksfulla. Härmed tränas vår förmåga att värdera ur helhetssynpunkt och att träffa kloka val. Varken eller tycks räkna med en verklighet som inte är bunden till den fysiska tillvaron. Jag anser att tron på , som skapat världen med alla fantastiska möjligheter och på som visat oss vad Kärlek är, är omistlig för vår förmåga att välja vist. Trots alla vantolkningar och allt ont och småaktigt som sker och har skett i kristendomens namn, är ändå tron på den grund som vår uppfattning om varje människas absoluta värde vilar på. höll med de svaga, misslyckade och utstötta mot den tidens välartade etablissemang. I av nyandlighet och ökande inflytande från andra religioner är det väsentligt att vi fördjupar vår förståelse för det kristna arvet. Regeringen vill ersätta professurerna i kristendomens idéhistoria och i urkristendomens litteratur med en professur i islam vid . Jag anser att de båda professurerna i kristna ämnen bör återbesättas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en kompletterande proposition föreläggs med ökat stöd till de humanistiska och estetiska ämnena i den högre undervisningen, 2. att beslutar att professurerna i kristendomens idéhistoria och urkristendomens litteratur skall återbesättas vid .