mot · G7022826 · 1984-04-13 00:00:00 — m. fl. Fortsatt vattenkraftsutbyggnad (prop. 1983/84:160) I propositionen har regeringen nu lämnat öppet för en vattenkraftsutbyggnad långt över den som det rått bred politisk enighet om och som senast kom till uttryck i vattenkraftberedningens förslag. Regeringen föreslår en ökning av vattenkraftberedningens utbyggnadsplan från ca 3,0 till . Beredningens förslag var en utbyggnad med , men man tog även med en marginal på ytterligare ca med tanke på bl. a. vissa kontroversiella projekt. Det är en händelse som ser ut som en tanke, att regeringen i propositionen har lagt sig väldigt nära kraftindustriintressena då det gäller föreslagen plan och att man har hamnat på den nivå som krävde i en reservation i vattenkraftberedningen. I propositionen anförs inga rimliga skäl för att frångå vattenkraftberedningens betänkande och höja utbyggnadsnivån från 2,5 TWH till ytterligare vattenkraft . Vid en presskonferens framhöll energiministern bl. a. att ett motiv var att minska försurningen. Utbyggnad av vattenkraft är dock en dyr återvändsgränd i kampen mot försurningen. vattenkraft kan, om den går till elvärme, ersätta villaolja i en sådan utsträckning att svaveldioxidutsläppen (S02) reduceras med ca , eller av de svenska utsläppen. Om man, med utgångspunkterna från erfarenheterna i , skulle satsa de , som det kostar att bygga ut ovannämnda vattenkraft på rökgasrening istället, skulle S02-utsläppen kunna reduceras med 80 000-90 000 ton. Inte ens om all återstående lönsam vattenkraft i byggdes ut skulle man med elvärme kunna reducera S02-utsläppen så mycket att det motsvarade vad de 50 värsta skorstenarna i f. n. släpper ut. Energiministerns kamp mot försurningen förefaller därför vara utsiktslös och ineffektiv. Den höjda utbyggnadsnivån försvårar också avvecklingen av kärnkraften, eftersom den ökar elberoende. De skall ju byggas ut som kärnkraften är i full produktion. Energiminister argument, att utbyggnaden skall ses som ett led i kärnkraftsavvecklingen är därför missvisande. Vpk motsätter sig förslaget att investeringsfonden normalt skall få utnyttjas för ny- eller reinvesteringar i vattenkraft . Vi accepterar dock att investeringsfonden får användas för reinvesteringsprojekt där kostnaden överstiger /nyvunnen kWh. Vpk motsätter sig också förslaget att frånta inflytande över investeringar i vattenkraftverk mellan 1,5 och 8 MW. Regeringens utbyggnadsförslag är, med hänsyn även till de tilläggsuppdrag som tidigare gavs till , ett svek mot alla de krafter som gemensamt arbetat för att skapa en så bred politisk enighet som möjligt om vattenkraften och som kom till uttryck i kompromissen i vattenkraftberedningen. De enda som kan känna sig nöjda med regeringsförslaget är kraftindustrin och moderata samlingspartiet. kommunisterna känner sig nu inte längre bundet av den breda politiska kompromissen om älvarna. Läget beträffande vattenkraftsutbyggnaden har försvårats och förvärrats och risken är nu att en satsning på modernisering och ombyggnad av befintliga kraftstationer, på effektutbyggnader för att få ut mera av vattenkraften och på nyutbyggnad av i stort sett okontroversiella projekt, försvåras. Det är svårt att förstå varför regeringen nu går ifrån den enighet som fanns och den utbyggnadsplan som beredningen lade fram. Mest förvånande då det gäller konkreta förslag är givetvis förslaget om utbyggnad av Långan. Där har energiministern uppenbarligen tagit mera hänsyn till kommuns delägarintresse i det kraftbolag som vill bygga ut och till vissa landstings- och kommunalpolitiker och mindre till den kommun där man vill genomföra utbyggnaden, nämligen som sagt nej, liksom till den lokala opinionen och den stora enigheten bland nästan alla som på olika sätt utrett och undersökt olika alternativ. Kortsiktiga exploateringsintressen har fått väga tyngre än långsiktiga bevarandeintressen. Det är vare sig särskilt modigt eller kraftfullt att lägga fram förslag som klart äventyrar bevarandet av värdefulla kvarvarande älvsträckor och som på nytt skapar stor oro och osäkerhet bland hundratusentals människor i våra älvdalar som invaggats i förhoppningar om att få lugn och ro . råder stor osäkerhet om den plan som behövs för att uppnå ett uppsatt mål om /år. Ingenting har egentligen framkommit som motsäger vad () i tidigare utredningar sagt, att det troligen inte behövs något ytterligare tillskott för att uppnå /år. Tvärtemot finns det skäl att påstå att bedömning är i underkant. har nämligen i sina beräkningar använt dagens verkningsgrader i vattenkraftverken, som är onödigt låga på grund av att vattenkraften f. n. körs som toppkraft. Det innebär att kraftverken gasar och bromsar betydligt hårdare för att anpassas till den växlande konsumtionen jämfört med när vattenkraftverken kördes som baskraft till industrin. Vid körning som baskraft kan man uppnå en jämn och hög verkningsgrad i vattenkraftverken. Mycket talar för att elvärmen avvecklas med kärnkraften. Därigenom skulle vattenkraften åter bli baskraft i det svenska elkraftssystemet och verkningsgraden i kraftverken öka. Elproduktionen ökar därmed sannolikt med några TWh utöver bedömning. och kraftindustrin i övrigt har givetvis andra uppfattningar. visar de senaste uppgifterna för en tolvmånaders-period () att vattenkraftsproduktionen varit . Om nederbörden blir normal under innevarande vår beräknas tillrinningen under marsjuli 1984 bli av den normala i flera av våra stora vattendrag. Vattenmagasinens fyllnad är över normalvärdet för årstiden och utsikterna bedöms som positiva för en god tillgång på vattenkraft även . En slutsats av den rådande osäkerheten om normalårsproduktionen vid landets vattenkraftverk är att alltför detaljerade uppgifter om denna inte kan läggas till grund för en ytterligare utbyggnad av vattenkraften. Därför är det inte heller rimligt att på så lös grund dra slutsatsen, att det behövs ett produktionstillskott utöver som vattenkraftberedningen kommit fram till. Av detta följer också att det bör vara möjligt att undanta ett antal utbyggnadsobjekt och ta hänsyn till oersättliga natur- och miljövärden som finns i helt eller delvis outbyggda älvar och älvsträckor. I vattenkraftberedningens betänkande Vattenkraft (SOU 1983:49) har vpk:s representant utförligt redovisat sin uppfattning och ett alternativt planförslag (s. 101 106) som i huvudsak utgår från älvarnas bevarandevärden. Jämfört med beredningens plan har undantagits ett 15-tal värdefulla älvsträckor från utbyggnad. Vidare har frågan om nödvändiga styrmedel berörts och exempel getts på detta. Ekonomiska och sysselsättningsaspekter tas även upp, och det framgår bl. a. att alternativförslagen kan bli både ekonomiskt lönsamma och ge flera arbetstillfällen. Där framhåller vpk också att man ur samhällsekonomisk synvinkel bör väga in bevarandevärdet hos älvsträckor som man kan undvika att bygga ut liksom de ökade sysselsättningseffekter som fås av effektiviseringar och minikraftverk jämfört med kraftverk i outbyggda älvsträckor. Vattenkraftberedningens förslag utgör alltjämt utgångspunkten för vpk:s förslag om fortsatt vettenkraftsutbyggnad under minst den närmaste tioårsperioden. Dessutom aktualiserar vi förslag som finns upptagna i särskilda yttrande i beredningens betänkande, med någon smärre förändring. Konkret innebär detta att vi ansluter oss till de objekt som ingår i vattenkraftberedningens plan i klass O och A utom och samt . Vi föreslår följande projekt i klass 0: utöver beredningens plan ( = verkningsgrad) Ytterligare s. k. vardagsrationaliseringar, 250 GWh ospecificerade (se Sv. Publikation nr 577, 1980, s. 3839) Vidare föreslår vi: Relativt okontroversiella nybyggnader, klass A Mackmyra, Gavleån 12 Kontroversiella älvsträckor, klass B , Högfors, Krokfjord, Ronnebyån , , Edeforsen, Ljusnan , 326 GWh 300 GWh Totalt redovisat i planförslaget: 2 996 GWh, dvs. Grundvalen för den framtida elförsörjningen är liksom tidigare vattenkraften. Det tidigare uttalade målet om kan uppnås genom de förslag som tas upp i denna motion. De beslut rörande fysiska riksplanen (FRP) undantagna, outbyggda fyra huvudälvarna, måste också fredas från exploatering. Samma gäller de i beslutet och senare beslut innefattade älvsträckor som också har stort bevarandevärde. Vi föreslår i denna motion att ytterligare åtta av de mest skyddsvärda älvsträckorna skall undantas enligt FRP. Vi förutsätter att bostadsutskottet utarbetar erforderligt förslag om ändring i vattenlagen 11 kap. 1 §. Följande projekt, som ingår i regeringens vattenkraftsplan och som inte finns med i vpk:s alternativa plan föreslår vi skall utgå: Klippen i Skinnmuddselet i Under allmänna motionstiden har från vpk-ledamöter väckts olika motioner med anknytning till vattenkraftsutbyggnaden. I motion 1983/ 84:1057 föreslås att Ammeråns överledning till Gesunden () ej skall komma till utförande. Förslaget om sådan överledning, som Finns upptaget i regeringens utbyggnadsplan, är det förslag som näst Långans utbyggnad har väckt det starkaste motståndet. I vattenkraftberedningens betänkande anförs i de s. k. älvvisa kommentarerna som en förutsättning för utbyggnad att inga andra alternativ, dvs. utan överledningen, Finns för att få till stånd om- och tillbyggnader av stationerna . Förutsättningarna har sedan genom en förändring av ägerintressena radikalt förändrats så att man kan genomföra effektiviseringar i berörda kraftverk på sträckan Krångede i utan att behöva överleda Ammerån. I motion 1983/84:1040 föreslås åtgärder i syfte att överföra Edeforsens kraftverk i Mellanljusnan till från AB Hälsingekraft. En sådan åtgärd och en effektivisering av Edeforsen stämmer med de löften som linje 2 gav inför folkomröstningen om kärnkraften, nämligen att samhället skall ha ett huvudansvar för elproduktionen och att tillkommande kraftproduktion skall ägas av stat eller kommun. Ett överförande av Edeforsens kraftverk i samhällets ägo skulle också ge större förutsättningar för att undvika kontroversiella om- och utbyggnader. Motion 1983/84:723 föreslår att i skall undantas från utbyggnad. De åtta kraftverk som i skulle genom en ombyggnad och effektiveringar tillsammans kunna ge mera tillskott av el än vad en utbyggnad av skulle ge. Även här Finns som i så många andra fall en mycket stark opinion mot utbyggnad. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om a) förutsättningar för utnyttjande av investeringsfonden, b) redovisning till beträffande vissa av vattenfallsverket aktualiserade utbyggnadsprojekt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande fortsatt vattenkraftsutbyggnad under minst den närmaste tioårsperioden, 3. att beslutar om sådan ändring i fråga om den fysiska riksplaneringen att de 8 älvsträckor som i motionen föreslås omfattas av fysiska riksplaneringen skall undantas från utbyggnad. (vpk) C-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)