ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702977 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Det är nu ATP-systemet trädde i funktion. Av de ca 1,4 miljoner ålderspensionärer som finns saknar hälften ATP eller har en mycket låg ATP-poäng. De får då pensionstillskott. Enligt de av beslutade pensionsreglerna höjdes folkpensionens grundbelopp och pensionstillskottet fr. o. m. . Höjningen skulle konstrueras så att de sämst ställda fick mest. Om beräkningarna görs i procent stämmer målsättningen. De som har maximal ATP och folkpension får en ökning medan förtidspensionärerna med enbart folkpension och pensionstillskott får en höjning . Om man gör en jämförelse i kronor blir resultatet ett annat. Den ogifte folkpensionären med maximal ATP får . , vilket innebär en höjning med . Den ogifte pensionären som enbart har pensionstillskott får . en höjning med . Och förtidspensionären med enbart folkpension och pensionstillskott får . höjningen är här . kommunisterna har i flera motioner tidigare kritiserat de orättvisor som finns inbyggda i själva grundkonstruktionen av ATP-systemet. Den som har maximal ATP får som ovanstående exempel visar mer i pension än den genomsnittlige heltidsarbetande LO-medlemmen tjänar. En deltidsarbetande, vanligen en kvinna, får genom konstruktionen att ett basbelopp frånräknas från botten av inkomsten en mycket låg ATP. Det skulle framför allt gynna deltidsarbetande och lågavlönade om taket för pensionsgrundande inkomst i stället sänktes. har basbeloppet varit direkt anknutet till konsumentprisutvecklingen och köpkraften. Fr. o. m. 1981 ändrades beräkningen av basbeloppet och därmed var pensionerna inte längre värdebeständiga. följde basbeloppet mycket nära konsumentprisutvecklingen då basbeloppet ändrades när prisindex hade förändrats med sedan närmast föregående ändring av basbeloppet. Fr. o. m. 1984 uppstår ett betydande gap mellan prisutvecklingen och basbeloppet även om man räknar med en inflation på . De som har den högsta pensionen får också den största kompensationen för prisökningarna. Fr. o. m. 1984 återinförs regeln att basbeloppet skall beräknas med ledning av konsumentprisernas förändring före, inberäknat förändringar i indirekta skatter, tullar och ändringar i energipriser. Men för att få en bättre följsamhet mellan basbeloppet och konsumentpriserna behövs en återgång till den s. k. Antalet ATP-pensionärer ökar med närmare 65 000. Det är därför angeläget med en snabb översyn av de orättvisor som finns i pensionssystemet och som innebär att de lågavlönade och deltidsarbetande hamnar i strykklass även vid beräkning av pensionerna. Med hänvisning till vad som anförts föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en utvärdering och översyn av ATP-systemet bör ske för att ge alla pensionärer en ekonomiskt mera likvärdig tryggad ålderdom, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den s. k. 3-procentsregeln för justering av basbeloppet bör återinföras. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702978 · 1984-01-23 00:00:00 — och översyn av stadgan om enskilda vårdhem I proposition 1976/77:133 angående lag om ändring i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem sägs i 4 §: får förordna att person, som ej lämpligen kan vårdas vid vårdhemmet eller som väsentligt försvårar vården av andra som vistas på hemmet, skall förflyttas därifrån. Därefter följde en mening om vem som hade att besluta i sådant ärende. Ändringar i stadgan har gjorts i proposition 1980/81:177.1 4 § har ordet ej utbytts mot inte och den påföljande meningen utgick. I proposition 1980/81:46 och proposition 1981/82:212 har också gjorts vissa ändringar som dock ej berör här aktuell fråga. utkom från trycket kungörelse SOSFS (M och S) 1979:80 med anvisningar till stadgan om enskilda vårdhem m. m. I anvisningarna berörs de patientkategorier för vilka enskilt vårdhem godkänns. säger också i 1 §: Svårt åldersdementa personer bör inte vårdas på enskilt vårdhem. I regel bör inte heller långvarigt kroppssjuka med stort vårdbehov eller höggradigt rörelsehindrade personer vårdas på sådant hem. I anvisningarna har gjorda ändringar i stadgan införts efter hand. Inom pågår enligt uppgift arbetet med att ta fram Föreskrifter och råd i anslutning till stadgan. Ett förslag beräknas bli utskickat på remiss . Det kan ses både som en rättvisefråga och som en fråga om valfrihet i vården att enskilda vårdhem får ta emot samma patientgrupper som vårdhem inom , om de uppfyller samma krav som man ställer på vårdhem för motsvarande patientkategorier. Enligt vår uppfattning finns det därför skäl att se över stadgan och därmed anvisningarna rörande vilka patienter som får vårdas på enskilt vårdhem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående en översyn av stadgan för enskilda vårdhem. BO () ()
mot · G702979 · 1984-01-20 00:00:00 — och mot innehav av orm, m. m. Intresset för innehav av ormar, giftiga spindlar och giftiga ödlor har ökat. Av lantbruksstyrelsens författningssamling LSFS 1981:26 framgår att tillstånd erfordras för införsel av bl. a. dödsormar, jätteormar och vissa typer av ödlor. Till ansökan om tillstånd skall fogas uppgift om sökanden förfogar över tillfredsställande utrustning för skötseln. 1 LSFS 1982:21 finns föreskrifter om generella regler för utrymmets, terrariets, storlek. Regeringen har i enlighet med hälsoskyddslagen överlåtit åt kommunen att meddela bestämmelser att visst slag av djur ej utan särskilt tillstånd får hållas inom område med stads- eller byggnadsplan, om sådana bestämmelser behövs för att hindra att sanitär olägenhet uppkommer. Av hälsoskyddsförordningens kommunala föreskrifter framgår att detta bl. a. gäller orm. Angående innehav av giftiga spindlar finns ej några särskilda bestämmelser. fick vi genom nyhetstidningar uppgift om att en 24-årig man blivit svårt biten av en skallerorm hemma i sin lägenhet. Han var i mycket dålig kondition när han kom till intensivvårdsavdelningen. Efter konsultationer med terrarium fick han ett speciellt ormserum. Även med serumbehandling är, enligt uppgift, dödligheten stor, kanske . blev 24-åringen biten av en annan av sina ormar en pufform. Mannen hade inalles två skallerormar, två pufformar och två exemplar av s. k. huggorm. Samtliga, enligt samma källa, dödligt giftiga. Av ovan angivna exempel framgick att terrarium fanns i lägenheten. Ett annat exempel som tursamt nog ej fick sådana vådliga konsekvenser: En utrymd lägenhet skulle städas. Lokalvårdaren kom in i ett av rummen. Vid en snabb överblick såg hon en slips hänga på ett element. Vid framkomsten till elementet kunde hon chockad konstatera att den slips hon skulle plocka bort var en orm. Inte alltför sällan kan man läsa i pressen att ormar rymmer ut i fastigheter via rör och trummor. Förutom att vara boendemiljö utgör fastigheter också arbetsmiljö för de fastighetsanställda. I enlighet med arbetsmiljölagens intentioner måste, så långt det är möjligt, risker för liv och hälsa även elimineras i detta avseende. Vi anser att hälsoskyddslagens bestämmelser ej är tillräckliga, enär de angivna exemplen klart påvisar att innehav av orm är en sanitär olägenhet. En förändring av gällande lagstiftning bör innebära ett förbud mot innehav av orm i område med stads- eller byggnadsplan. Innehav av giftiga spindlar och giftiga ödlor bör regleras på samma sätt. Dispens skall dock kunna ges offentliga terrarier. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagändring syftande till förbud mot innehav av orm, giftig spindel och giftiga ödlor i enlighet med intentionerna i motionen. () ()
mot · G702980 · 1984-01-19 00:00:00 — och av alkoholhaltiga preparat Från olika håll kommer uppgifter om hur många personer berusar sig med alkoholhaltiga preparat. Dessa preparat som säljs fritt bl. a. vid bensinstationer är enligt vårt förmenande alltför lätt åtkomliga. Kommunerna har bl. a. genom sina fältassistenter vid socialbyråerna gjort insatser och visat stort engagemang för att komma till rätta med problemet. Trots detta engagemang där även frivilliga organisationer, t. ex. länkorganisationer, ställt upp synes problemet tillta. Kontrollen för försäljning och tillverkning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat utövas av . Bestämmelser återfinns i lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. har utfärdat verkställighetsföreskrifter till lagen SoSFS 1978:70. Särskilda regler gäller för apoteken enligt förordningen (1963:654) om försäljning från apotek av alkoholhaltiga läkemedel och teknisk sprit m. m. Lagen skiljer mellan teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. All hantering av teknisk sprit är tillståndsbunden. Alkoholhaltiga preparat, som är godkända, får däremot säljas under samma villkor som gäller för drivande av handel i allmänhet (5 § 1 morn.). För att en vara skall klassas som alkoholhaltigt preparat krävs att den är hänförlig till vissa tulltaxenummer (1 § 2 st.). De alkoholhaltiga bränn vätskor, förgasarskydd och spolarvätskor som säljs i detaljhandeln är klassade som alkoholhaltiga preparat och får således säljas fritt. Något tillstånd behövs därför inte för att sälja t. ex. T-röd, K-sprit m. m. Teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat får dock inte säljas om det föreligger särskild anledning att anta att varan skall användas i berusningssyfte (7 §). Detta har alltså visat sig svårt att efterleva. Därför anser vi att kraftfulla åtgärder skall övervägas för att om möjligt hindra försäljning av dessa preparat i berusningssyfte. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att begär att regeringen tar initiativ så att inköp av alkoholhaltiga preparat i berusningssyfte förhindras. () ()
mot · G702981 · 1984-01-20 00:00:00 — 1983/84 981-985 En döv eller hörselskadad person kan med hjälp av texttelefon kommunicera med andra personer som har texttelefon. Via fem förmedlingscentraler kan samtal även förmedlas mellan texttelefon och vanlig telefon. Förmedlingscentralerna har öppet måndag 21.00 samt lördag och helgdag kl. 08.0018.00. Under dygnets övriga timmar kan alltså den som är beroende av texttelefon inte själv få telefonkontakt med andra människor än de som också har en texttelefon. Möjlighet att när som helst kunna få kontakt med omgivningen per telefon innebär trygghet, frihet och säkerhet. Detta torde gälla i särskilt hög grad för ensamstående döva och hörselskadade. Därför bör förmedlingscentralerna utöka sin verksamhet så att en central hålls öppet dygnet runt. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att begär att regeringen verkar för att döva och hörselskadade bereds möjlighet att utnyttja sin texttelefon fyllt ut dygnet runt. () () 1 1983/84.
mot · G702985 · 1984-01-20 00:00:00 — Försöksverksamhet med teater i Den regionala försöksverksamheten med teater startade med stöd av , kommunerna och staten, som gav ett första bidrag med . för tre terminaler fram t. o. m. . Därefter har ytterligare ett mindre bidrag på . läns landstings utbildnings- och kulturnämnd har som målsättning att söka bygga upp en regional institution utan fast ensemble och har sett försöksverksamheten som ett led i denna strävan. Man har enbart positiva erfarenheter av denna satsning på främst barn- och ungdom. I samverkan med två halvtidsanställda dramapedagoger har också ett framgångsrikt för- och efterarbete och en viss egenproduktion utvecklats. Hela verksamheten är utomordentligt stimulerande för kulturarbetet i en region som saknar fast teater. måste man vara medveten om att de långa avstånden och bristen på ändamålsenliga lokaler och utrustning för t. ex. ljussättning och ljus innebär att verksamheten fördyras i jämförelse med bättre gynnade områden av landet, där avståndet är kortare mellan orterna och där lokalerna ofta är bättre utrustade. Den utvärdering av försöksverksamheten som gjorts i länet, och vilken även redovisats i samband med anslagsframställning till visar verksamhetens positiva betydelse i det att den hos bl. a. de unga grundlägger ett teaterintresse även i glesbygderna, där man annars riskerar komma i undantagsställning i jämförelse med större centra i landet. Det finns alltså en rad välgrundade skäl att tillstyrka ett statsbidrag för ändamålet i överensstämmelse med den av läns landstings utbildnings- och kulturnämnd gjorda framställningen, vilken i princip också biträtts av i det att föreslagit ett totalanslag på . för regional försöksverksamhet med teater. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att uttalar sig för att fortsatt statsbidrag bör utgå till försöksverksamhet med teater i .
mot · G702992 · 1984-01-23 00:00:00 — ökad undervisning i svenska på högstadium Om vi vill hjälpa dagens ungdomar att finna andra svar än massmarknadskulturens på deras frågor om liv och död, kärlek, sexualitet, arbete och vuxenroller så måste vi lägga upp verksamheten i skolan så att den svarar mot deras behov av gemenskap, kunskaper och upplevelser. Det räcker t. ex. inte med att läsa, inte ens om man läser mycket. Skolan måste visa vägen till litteratur som ger kunskaper om hur människor lever eller önskar leva och olika delar av världen, en litteratur som kan ge eleverna perspektiv på hur de själva har det. Dit hör också de svåra texterna, som man måste arbeta med tillsammans, om man vill upptäcka deras värde. När massproducerad okultur väller in över gränserna via video, film, ljudband och texter behövs en skola som inte bara är inriktad på utbildning utan också på en humanistisk bildning. Med den inriktningen kan skolan öka unga människors möjligheter att bygga upp en egen identitet och att kunna möta framtiden med förväntningar. För att elevernas läsförmåga skall utvecklas fordras att eleverna får möjlighet att läsa texter som angår dem och att de får samtala med andra om det de läst och jämföra uppfattningar och intryck. De behöver alltså en pedagogisk miljö, där läsning är viktig. Samtalet är den bästa formen för att lära känna hur en grupp elever uppfattar och tillgodogör sig innehållet i en text. Läsning är mycket ofta detsamma som tänkande, startat och styrt av ord i en text. I samtalet får man reda på hur eleverna tänker, och i samtalet kan läraren hjälpa till med att utveckla deras tänkande. Vid slutet av mellanstadiet läser de flesta barn gärna och mycket. Därför gäller det på högstadiet främst att utveckla intresset och vanan att läsa skönlitteratur. Enligt läroplanen för omfattar undervisningen i svenska på lågstadiet och på mellanstadiet . På högstadiet omfattar emellertid undervisningen i svenska endast sammantaget, dvs. i genomsnitt 3 1/per årskurs. Det är alldeles för litet med hänsyn till de mål som ställts upp för ämnet på högstadiet. Den timplanebundna tiden för mellanstadiet har i den nya läroplanen för minskats jämfört med den gamla läroplanen till förmån för fria aktiviteter. För högstadiet avsätts fem vec kotimmar för fria aktiviteter. Dessa fria aktiviteter är alla obligatoriska för samtliga elever. Allt talar för att svenskundervisningen på högstadium bör utvidgas så att tillräckligt med tid kan avsättas till läsning och diskussion av litteratur. För att lösa problemet att finna utrymme för en utvidgad undervisning i svenska på högstadium bör bemyndiga regeringen att medge kommun som så önskar att använda högst tre av nuvarande för fria aktiviteter på högstadium till undervisning i svenska. Det kommer fortfarande att finnas kvar fria aktiviteter på mellanstadiet och lika många på högstadiet, samtliga obligatoriska. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att bemyndigar regeringen att medge kommun att använda högst tre av nuvarande för fria aktiviteter på högstadium till ökad undervisning i svenska.
mot · G702993 · 1984-01-23 00:00:00 — och till datautbildning inom skolan Regeringen föreslår i budgetpropositionens bilaga 10 under avsnittet B11 Bidrag till driften av grundskolor m. m. att 20 milj. kr. anslås för inköp av datorutrustning m. m. Som motivering anför man att det är angeläget att förmår att ge alla elever en god grund när det gäller datakunskap. Man beräknar att kommer att behöva köpa in datorutrustning och programvara för 120 milj. kr. de kommande tre åren. Hälften av denna kostnad skall utgå som statsbidrag. Ytterligare inslag i denna satsning är att medel anslås för information och utvecklingsarbete med inriktning på dataundervisning och för stöd till produktion av läromedel. av undervisningstiden på högstadiet avsätts för dataundervisning. Denna satsning skall dessutom kompletteras med ökad fortbildning i datakunskap för lärare på högstadium. Det är viktigt att satsa på datautbildning i skolorna. Det är också viktigt att insatserna görs mot bakgrund av en helhetssyn på datatekniken och att frågor om teknik och användning samt konsekvenser av denna användning för människor, organisationer och samhället betraktas i ett sammanhang, som man så riktigt skriver i sin målformulering i budgetpropositionen. Vad vi ställer oss tveksamma till är fördelningen av den ekonomiska satsning som görs i denna budget. 20 milj. kr. anslås som nämnts till inköp av datorer och programvaror. Fortbildningen av lärare i datakunskap anser man däremot kan rymmas inom ramen för tillgängliga medel. Det innebär stora risker för att annan utbildning blir lidande. Ett program, där 1 500 lärare skall utbildas kostar naturligtvis pengar. Dessutom är utbildningstakten, när det gäller fortbildning i datakunskap för exempelvis lärare i samhällskunskap vid gymnasiet, alldeles för låg. Här skulle också behövas sättas in ytterligare resurser. SÖ avser, enligt budgetpropositionen, att inkomma med ett samlat program för fortbildning och grundutbildning av lärare i datakunskap, som skall behandlas i samband med nästa budget. behövs dock pengar om regeringens program skall kunna genomföras utan att det går ut över annan utbildning. Enligt vår uppfattning bör lärarkunskaperna finnas före tekniken. Det finns annars risk för att dyr datautrustning används fel eller får stå oanvänd ute på skolorna. Med den medelsfördelning som gjorts i denna budget är risken stor att datorerna kommer före kunskapen till skolorna. Vi anser därför att en del av de pengar som avsatts till inköp av datorer bör omfördelas och satsas på vidareutbildningen av lärare. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås 1. att beslutar att med ändring i proposition 1983/84:100 under bilaga 10 Bil. Bidrag till driften av grundskolor m. m. anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . sänkt belopp avseende bidrag till datorutrustning m. m., 2. att beslutar att med ändring i proposition 1983/84:100 under bilaga 10 D 11. Utbildning för undervisningsyrken anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende utbildning av lärare i datakunskap. (vpk) (vpk)
mot · G702994 · 1984-01-23 00:00:00 — De svensklärare som undervisar i gymnasieskolan har som grundutbildning i ämnet antingen minst två betyg 40 poäng i vardera ämnena litteraturhistoria och nordiska språk eller enligt studieordning 60 poäng i blockämnet svenska. När utbildningen skars ned med 20 poäng saknades inte varnande röster; man menade att nedskärningen skulle innebära en allvarlig kvalitetsförsämring. Prutningen av lärarutbildningen gick ut över litteraturen och dess historia, medan andra moment bibehölls eller t. o. m. förstärktes. Läroplanen i svenska för de treåriga gymnasielinjerna innehåller fortfarande tämligen kvalificerade studier av t. ex. den äldre litteraturen och dess historia, men med en utbildningsbakgrund av 8 poäng åtta veckors studier i detta moment är de nyutbildade svensklärarna inte tillräckligt kvalificerade att undervisa på treårslinjerna. Också i andra moment är lärarutbildningen i litteraturhistoria otillräcklig. Gymnasie- och högstadielärarna i svenska skall dels föra vidare till sina elever det kulturarv som litteraturen utgör, dels använda sig av fria arbetsformer med temastudier och projekt. De måste kunna stå fria gentemot läroböckerna och kunna komplettera dem. Författare har länge genom drivit en intensiv kampanj för litteraturen i skolan, och har likaså påtalat brister i litteraturundervisningen, beroende dels på minskat timtal, dels på ett kursinnehåll som trängt tillbaka litteraturen och slutligen också på brister i lärarutbildningen. Statsrådet har i årets budgetproposition förutskickat en uppstramning av anvisningarna för undervisningen i litteratur, dock utan att dra de naturliga konsekvenserna, en förstärkning av lärarutbildningen. För att råda bot på de nuvarande bristerna är det nödvändigt att svensklärarutbildningen förlängs med ytterligare en termin. Förstärkningen är en reform som bör balanseras mot dimensioneringen, dvs. färre utbildade lärare men med bättre kunskaper. De som f. n. har blockämnet svenska, 60 poäng, bör erbjudas påbyggnadskurser i litteratur och litteraturhistoria inom ramen för de reguljära fortbildningsprogrammen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att utbildningen i blockämnet svenska bör omfatta 80 poäng samt att fortbildningskurser i litteraturhistoria bör anordnas för lärare med blockämnet svenska som examensämne. () ()
mot · G702996 · 1984-01-20 00:00:00 — Hans Nyhage m. fl. I enlighet med regeringsförslag beslutade att statsbidrag till kursplanebundna universitetscirklar ej längre skall utgå för verksamhet som startas fr. o. m. . Förslaget var enligt föredraganden grundat på folkbildningsutredningens (U 1985:19) uttalande om att kursplanebunden utbildning bör ligga inom det allmänna utbildningsväsendets ansvarsområde, medan studieförbunden skall inrikta sitt arbete på studier som inte är bundna av kursplaner och kompetenskrav. Moderata samlingspartiet yrkade avslag på regeringsförslaget. Moderata samlingspartiets ledamöter i folkbildningsutredningen hävdade i en reservation till utredningen, att universitetscirklarna bevisligen var av stort värde för många människor runt om i landet och utgjorde viktiga studiemöjligheter för speciellt de boende på mindre orter och i glesbygd, där studieförbundens fint förgrenade administration skapade helt andra möjligheter än vad högskolan kan erbjuda. Enligt reservanterna var det alltså angeläget att verksamheten skulle får fortsätta tills vidare. beslutade senare i enlighet härmed. Enligt vår mening fattade ett föga lämpligt och meningsfullt beslut, när den avskaffade studieförbundens möjligheter att bedriva kursplanebundna universitetscirklar. Uttalanden från skilda delar av landet vittnar om att man på många håll delar vår uppfattning om det värdefulla med studieförbundens universitetscirklar. Man betonar cirklarnas roll som ett viktigt komplement inte som en konkurrent till högskoleutbildningen. Man framhåller att efterfrågan på universitetscirklar hos studieförbunden är stor, bl. a. när det gäller kurser i juridik, psykologi, företagsekonomi och ADB. Det finns anledning att fästa stort avseende vid uttalanden och önskemål av den karaktär som ovan relaterats. De kursplanebundna universitetscirklarna har ofrånkomligen en viktig uppgift att fylla. Studieförbunden bör därför åter ges möjlighet att bedriva denna verksamhet. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs att beslutar att kursplanebundna universitetscirklar skall vara statsbidragsberättigade. HANS NYHAGE (m) () ()