mot · G7021725 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1725 m. fl. har av människan utövats på alla kulturnivåer. 1 dansen har man kunnat uttrycka förstämningar, framkalla vissa sinnestillstånd eller åskådliggöra händelseförlopp. Dansen har hos naturfolken ett praktiskt och religiöst syfte. I det forntida förekom både en sakral och en profan dansform. I framgår att dansen användes som religiös rit och för att uttrycka glädje. I den grekiska kulturen utgjorde dansen en oumbärlig del i ungdomens fostran. I det kristna församlingslivet fortlevde dansen, trots alla försök att förbjuda den. Dansat har människorna gjort i alla kulturer om än dansmodet växlat. Från folkdans och modern sällskapsdans har det kommit flera vildare modedanser såsom jitterbug, shake, twist m.fl. Den moderna discomusiken förekommer mest på ungdomsdanser. Det har där utvecklats en dansform som ger liten möjlighet, på grund av ljudnivån, att tala med varandra, vilket är viktigt för att få en fin kontakt med det motsatta könet. Därför är kunskap och möjlighet att delta i sällskapsdans, där man dansar parvis, ett viktigt led i den sociala fostran. Undersökningar bland skolelever om anledning till alkohol- och drogmissbruk har talat för att kunskaper i dans ökar självförtroendet och motverkar missbruk. Dansträning tillsammans med andra former av socialt inriktade övningar är ett sätt att minska kontaktlösheten och även minska motivet för att använda alkohol och annan stimulantia bland barn och ungdom. är ett mjukt sätt att umgås och bör också vara ett led i att minska kamratvåldet. De nya kraftsporterna som innehåller s. k. Kung-Fu-sparkar där man riktar slag och sparkar mot varandras huvuden har väckt bekymmer bland föräldrar, lärare, poliser, ungdomsledare m.fl. Det är många föräldrar, ungdomsledare m.fl. som upptäckt värdet i att med dansundervisning och social träning ge de unga glädje och trivsel tillsammans. 1 många skolor förekommer redan nu dansundervisning. Det anordnas drogfria ungdomsdanser med undervisning i sällskapsdans s. k. stuffakurser som blivit mycket uppskattade. Erfarenheter från drogfria ungdomsdanser är goda och likaså den dansundervisning som förekommer i en del skolor. Vi anser denna undervisning bör få en fastare form och spridning till alla grundskolor, som ett led i att förebygga alkohol- och drogmissbruk bland skolungdom och stoppa kamratvåldet. Vi vill genom dansen ge eleverna möjlighet att tillfredsställa sitt rörelse behov och uppleva glädjen i att röra sig rytmiskt till olika typer av musik. Den skall också göra eleverna medvetna om vilka möjligheter som finns att med kroppen uttrycka olika känslor och sinnesstämningar och utveckla deras förmåga att ge uttryck åt känslor och stämningar genom olika rörelser, individuellt eller i samverkan med andra. En systematisk träning av dessa färdigheter bör ge eleven ökad självtillit och ökad kreativitet. I dagens samhälle blir vi lätt passiva genom den ström av underhållning som ständigt möter oss. Vi vill medverka till ett aktivt och personligt engagemang genom att ta vara på och utveckla intresset för dans och musik - ett intresse som för många är en stor stimulans genom livet. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att uttalar sig för värdet av att införa undervisning i gammal och modern sällskapsdans på skolschemat i från lågstadiet upp till årskurs 9. () () () ()