mot · G7021438 · 1984-01-25 00:00:00 — En gemensam nordisk aktiemarknad Nordiskt samarbete på kapitalmarknaden och inom valutapolitiken aktualiserades redan i . Där fastslogs att länderna skall verka för största möjliga frihet för kapitalrörelser i . I avtalet framhölls också att i betalnings- och valutafrågor av gemensamt intresse skall gemensamma lösningar eftersträvas. I Nordekrapporten, som avlämnades till 1969, togs frågan om en liberalisering av kapitalrörelserna upp. Där hänvisades till de problem som kapitalliberaliseringsstadga kunde medföra, men dessa problem måste enligt Nordekrapporten föranleda förhandlingar med . Frågan om en liberalisering av kapitalmarknaden och om det monetära samarbetet i har därefter aktualiserats upprepade gånger i och i direkta kontakter mellan politiker i de nordiska länderna. I Nordiska ministerrådets rapport , Nordiskt ekonomiskt politiskt samarbete, fastslogs t. ex. att det föreligger ett stort ekonomiskt beroende mellan de nordiska länderna. De positiva spridningseffekter som skulle uppstå i vart och ett av de nordiska länderna vid en samtida uppgång i den inhemska efterfrågan ansågs jämförbara med effekten av en expansion i något av de stora länderna , eller . har intresset för nordiskt industriellt samarbete ökat. Detta har i sin tur aktualiserat friare kapitalrörelser. a. har de nordiska industriförbunden föreslagit inrättandet av en gemensam nordisk aktiemarknad, som skulle innebära att alla börsföretag som så önskade skulle få möjlighet att bli noterade på de olika börserna i de nordiska länderna. Detta skulle på ett avgörande sätt öka förutsättningarna för ett industriellt samarbete och en integration inom de nordiska länderna. Det finns anledning att se detta förslag som en parallell till den etablerade gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Ur många synpunkter finns det anledning hävda att fria kapitalrörelser är ett logiskt komplement till en fri arbetsmarknad. Även sett i ett internationellt perspektiv skulle ett närmare ekonomiskt samarbete mellan de nordiska länderna, och kanske i första hand , , , vara en stabiliserande faktor när det gäller den ekonomiska utvecklingen i . Länderna skulle också genom ett närmare ekonomiskt samarbete bättre än nu kunna bidra till den industriella och kommersiella utvecklingen i världen. Det är nu anledning att denna fråga förs vidare i men också i de nationella parlamenten. Därför måste vissa politiska mål uppställas. Liksom Nordek en gång var ett sådant mål kan nu en liberalisering av kapitalrörelserna och en fri aktiemarknad vara rimliga mål för att förverkliga ett närmare industriellt samarbete. gäller emellertid att kapitalliberaliseringsstadga ställer upp vissa restriktioner för de nordiska ländernas agerande. Konsekvenserna för svensk del av en fri aktiemarknad, och liberaliserande kapitalrörelser i övrigt för våra avtalsenliga förpliktelser med , bör alltså bli föremål för förhandlingar. Den i sammanhanget aktuella OECD-stadgan är nu uppenbart föråldrad med hänsyn till den ekonomiska utvecklingen i och de krav den ställer på ökad rörlighet för riskkapitalet. Viss erfarenhet har förvärvats genom introduktionen av norska och finska företag på Stockholmsbörsen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att sådana åtgärder vidtas att aktivt kan medverka till en successivt ökad handel med aktier mellan de nordiska länderna, med målet att skapa en gemensam nordisk aktiemarknad. . ÅSLING (c)