mot · G7022571 · 1984-03-20 00:00:00 — Motion 1983/84:2571 m. fl. folk- och bostadsräkning, m. m. 1983/84:85) För politiska beslut krävs självfallet faktaunderlag, bl. a. i form av kunskaper om rådande förhållanden inom olika samhällssektorer. För att sådant faktaunderlag skall vara tillräckligt handfast är det nödvändigt att det dels är aktuellt, dels är väl anpassat till den direkta beslutssituationen. får lätt karaktären av masstatistik som inte är anpassad eller strukturerad för konkret beslutsfattande. Masstatistik har också en benägenhet att redan vara mer eller mindre inaktuell när den bearbetas så att den kan ställas beslutsfattare till handa. Med dagens snabba utveckling på datateknikens område har integritetsfrågorna fått allt större betydelse. Förslag om ökad statistiksekretess har framlagts av statistikutredningen och är f. n. föremål för en omfattande remissbehandling. Innan de aktuella integritetsfrågorna har blivit föremål för behandling anser vi det klart olämpligt att fatta beslut om en ny uppgiftsinsamling av den omfattning som en folk- och bostadsräkning innebär, särskilt eftersom propositionen förordar användning av administrativa registeruppgifter i statistikproduktion med andra syften. Även folkbokföringsfrågorna utreds f. n., vilket utgör ett ytterligare skäl att avstå från att nu företa en allmän folkräkning. Mot den här bakgrunden ifrågasätter vi allvarligt behovet av en allmän folk- och bostadsräkning 1985 (FoB 85). Kommuner och landsting använder till stor del annan, mer relevant statistik, som är mer fördelad efter lokala variationer och mer kontinuerligt uppdaterad t. ex. statistik i form av anmält bostadsbehov, barnomsorgsköer, trafikmätningar och specialenkäter vid sitt beslutsfattande. Särskilda undersökningar i kommuner med behov av sådana kan naturligtvis genomföras oavsett om en allmän folkoch bostadsräkning genomförs. Själva insamlandet och bearbetningen av uppgifterna i en allmän folk- och bostadsräkning innebär ett betydande extraarbete, inte bara för enskilda utan också för företag och kommuner. Om någon folk- och bostadsräkning inte genomförs 1985 innebär det en samhällsekonomisk besparing på upp- emot 200 milj. kr. inkl. företagens kostnader. Förslaget att införa arbetsställenummer anser vi särskilt betänkligt. I det fallet tillkommer - utöver ovanstående generella argument - att det försvårar den redan nog så komplicerade skatteredovisningen. Förslaget har avvisats av såväl som SAF och . Vi instämmer i kritiken och vill understryka att uppgifter insamlade för ett ändamål endast i undantagsfall bör användas för annat ändamål. Detta är framför allt en fråga om den framtida kvaliteten på databehandlade uppgifter. Enligt 22 § lag om 1985 års folk- och bostadsräkning skall med hjälp av ADB få samköra även uppgifter från andra register i linje med FoB 85-lagens syften. Det förutsätter visserligen regeringsbeslut först efter datainspektionens hörande men innebär utnyttjande av registeruppgifter för ändamål som ej avsetts vid insamlingen. Det är enligt vår mening direkt olämpligt redan av principiella skäl att införa en sådan bestämmelse i lagen. 22 § bör mot denna bakgrund under alla förhållanden utgå. Det får ankomma på utskottet att göra nödvändiga konsekvensändringar i lagtexten. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar avslå hela proposition 1983/84:85 angående folk- och bostadsräkning m. m., 2. att , i händelse av att ovanstående yrkande ej vinner bifall, i vart fall beslutar avslå propositionens förslag till lag om arbetsställenummer samt FoB 85-lagens 22 §. () () . ÅSLING (c) () ()