mot · G7022103 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Samerna, en hotad minoritet Samerna utgör en etnisk minoritet, som i egenskap av ursprunglig befolkning intar en särskild ställning, både gentemot majoritetsbefolkningen och andra minoritetsgrupper. Den samiska kulturen har emellertid , på grund av samhällets tryck, usatts för stora påfrestningar. Det gäller ekonomiskt: genom koloniseringen av det samiska kärnområdet, gruvhanteringen, vattenregleringarna, turismen och stordriften inom skogsbruket, har förutsättningarna för att bedriva rennäring och andra samiska basnäringar försvårats och dessa har trängts tillbaka. Det gäller kulturellt: började med att införa lappfogdar. har den statliga politiken präglats av en förmyndaraktig attityd med syfte att assimilera samerna till majoritetsbefolkningen. Detta förhållande rådde ända till . I och med rennäringslag avskaffades lappfogdarna och samebyn gavs större självstyrelse. Först när den samepolitiska propositionen antogs av 1977, erkändes den samiska kulturens existensberättigande. För ett liberalt parti är det självklart att förorda en pluralistisk politik som garanterar rätten för samerna att bevara sin kulturella särart. Ett rikt och demokratiskt land måste ha råd med och skall kunna inrymma flera kulturer. Språk, utbildning och kultur Språket har utomordentligt stor betydelse för att bevara samhörighetskänslan mellan samer. Undervisningen i samiska och samiska ämnen bör ges på alla nivåer i skolan. Det räder brist på lärare för undervisning i samiska, vilket innebär att den rättighet som finns att läsa samiska som hemspråk i och som C-språk på gymnasiet begränsas av de praktiska förutsättningarna. Det råder också brist på lärare och samisk litteratur i de sex sameskolor (klasserna 1 6) som finns i landet. För att avhjälpa detta problem bör den högskoleutbildning i samiska som finns vid förstärkas. F. n. finns endast en professur och ett lektorat i samiska, knutna till den finska institutionen. En självständig samisk institution bör inrättas vid , där man också bör bedriva forskning i samiska språk och kultur. Ett minimikrav bör vara att det skall finnas tillgång till lärare i samiska vid gymnasieskolorna i , , , , livare och samt vid alla sameskolor. Undervisning i samiska som C-språk bör kunna ges även i mindre grupper än vad som stadgas i nuvarande läroplan. Rätten till hemspråksundervisning bör fastslås i lag. Det samiska inslaget i sameskolorna, som endast är , bör byggas ut. Större utrymme bör ges åt studier av samernas språk och historia. Det är nödvändigt att förbättra tillgången på läromedel i dessa ämnen. Man bör eftersträva att inrätta samiska förskolor i områden där det finns tillräckligt underlag. I annat fall bör man inom det samiska kärnområdet anställa samiska handledare på förskolorna. Biblioteken inom det samiska området bör utöka utbudet av samisk litteratur. En samisk konsulenttjänst bör inrättas för att vara behjälplig vid införskaffandet av denna litteratur. Stödet till samisk konst, teater, litteratur och film bör utökas inom samefondens resurser, som dock bör förstärkas. Samernas rättsliga ställning bör stärkas. De lagstiftningsfrågor som berör samer bör sammanföras i en särskild samelagstiftning. Renskötseln utgör tillsammans med språket grunden för den samiska kulturen. För att den samiska kulturen skall fortleva är det nödvändigt att renskötseln ges utvecklingsmöjligheter. De samiska organen måste få ett större inflytande över exploateringsfrågor. Fiske och renskötsel bör upphöjas till riksintresse i den fysiska riksplaneringen. För att underlätta för samer att klara sin utkomst inom kärnområdet och skapa grundval för en samlad samisk besättning bör man ge möjlighet att bedriva annan ekonomisk verksamhet än rennäringen inom samebyn. Renskötsel i kombination med någon annan näring kan vara positivt för sysselsättningen bland samer. De bör ges möjlighet att bilda egna företag inom samebyns ram. , vatten och miljö Industrisamhällets framväxt har delvis skett till priset av miljöförstöring och överexploatering av naturresurser. 1 framtiden måste vi vara mera varsamma med naturen, bl. a. med hänsyn till renskötseln, som lever i balans med och är beroende av det ekologiska systemet. Skyddet av de obrutna fjällområdena i den fysiska riksplaneringen bör förstärkas och fastslås i lag. De riksintressanta outbyggda älvsträckorna bör ges varaktigt skydd genom lagstiftning. Utgångspunkten måste vara att garantera tillgång till olika årstidsarbeten, så att renskötselns årscykel går runt. Skogsbruket i de obrutna fjällområdena måste bedrivas med hänsyn till miljön. Samrådet mellan skogsbruket och rennäringen i vinterbeteslandet bör förbättras. F. n. pågår inventeringar i fjällskogarna. Därefter måste planeringsåtgärder vidtas så att det klargörs vilka områden som skall bevaras. Det finns riksdagsuttalande om återhållsamhet. Trots detta planeras och genomförs avverkningar. I avvaktan på att ett säkerställandeprogram fastställs bör några avverkningar inte ske om naturvårdens och rennäringens företrädare motsätter sig dessa. Det måste vidare slås fast att skogsavverkning inom s. k. obrutna fjällområden inte skall tillåtas. För att uppnå de höga målsättningar som finns politiska samebeslut i är det nödvändigt att samernas organisationer får ett ökat inflytande över samhällsplaneringen på regional och lokal nivå. Vid hantering av frågor inom olika sektorer i samhället bör största hänsyn tas till samernas intressen. Under de borgerliga regeringsåren tändes ett nytt hopp hos samerna. Deras intressen vägde allt tyngre vid avgörandet av frågor av väsentlig betydelse för deras näringsutövning. Som exempel kan nämnas o lagrådsremiss om lagreglering av riktlinjerna inom den fysiska rikspla neringen gällande bl. a. obrutna fjällområden och outbyggda älvar o fiske och renskötsel upphöjdes till riksintressen o stopp för en vidare projektering av en utbyggnad av Sitojaure o hävande av byggnadsplaner för fritidshus med hänsyn till rennäringens intressen m. m. Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde har detta hopp släckts. Vattenkraftsutbyggnader i de skyddade älvarna blev återigen högaktuella. energikommitté har fått tilläggsdirektiv som öppnar möjligheter att även pröva utbyggnader i skyddade älvar och älvsträckor. Hotet om avverkning av fjällskogen har inte avvärjts. Trots riksdagsuttalanden om återhållsamhet planeras och genomförs, med regeringens gillande, avverkningar i strid med samernas intressen. bör mot den här bakgrunden understryka att regeringen vid behandling av ärenden av stor vikt för samerna bör fästa stort avseende vid deras synpunkter. I partimotion angående bättre naturvård utvecklas vår syn och våra förslag beträffande de outbyggda älvarna, fjällskogen, de obrutna fjällområdena, nationalparker m. m. Dessa förslag har stor betydelse för samernas möjligheter att fortsätta att utöva sina näringar. Regeringen bör återkomma till med konkreta förslag i enlighet med våra förslag i denna motion. Detta bör ges regeringen till känna. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande handläggningen av ärenden som rör samerna och rennäringen. () () * Se även motion 1983/84:2104.