mot · G8021167 · 1984-01-01 00:00:00 — m. fl. , m. m. kommunisterna har konsekvent hävdat vikten av att radiooch TV-verksamheten garanteras en i förhållande till statsmakter och intressegrupper stark och oberoende ställning. Endast så garanteras den integritet som är nödvändig för att radio/TV skall kunna uppfylla sitt ansvar mot allmänheten och bedriva en självständig kritiskt granskande verksamhet. Radio- och TV-bolagen skall stå i allmänhetens tjänst och tillhör samhällets viktigaste kulturförmedlande instrument. Verksamheten kan som också framhålls i regeringspropositionen - ej heller ses skild från mediautvecklingen i övrigt. Kulturministern framhåller särskilt att den ambition om regional jämlikhet som präglat radio- och TV-verksamheten kan komma att slås sönder av den nya mediasituationen . Vad som emellertid inte framhävs särskilt är att den nya mediasituationen i stort kan komma att leda till ökade klassklyftor. Den sociala fördelningen av kunskaper, tillgången till relevant information inom olika grupper m. m. kan komma att dramatiskt förändras. De utredningar som ägnat sig åt mediautvecklingen har dels varit sena så till vida att de multinationella bolagen legat ett steg före, dels har de föga ägnat sig åt de sociala aspekterna. Detta gäller såväl videooch satellit- som kabelutvecklingen. Regeringen avser att återkomma beträffande kabel-TV-utbyggnaden . Redan nu vill emellertid vpk påpeka vad vi framhöll redan i föregående års motion, att det är oroande att fått projektera en omfattande försöksverksamhet i total frånvaro av media- och kulturpolitiska överväganden. Lika allvarligt är att regeringen förklarat sig - om än med vissa förbehåll positiv till betal-TV. Vpk anser att betal-TV kommer att öka klyftorna och försvåra en jämlik mediapolitik. Såväl kabel-TV som satellit-TV är massmedia av stor betydelse för vår demokrati. En utbyggnad måste styras av detta faktum. Målsättningen för samhällets del måste vara att genom de juridiska och ekonomiska villkor vi ställer, garantera att användningen av den nya tekniken inte blir ett hot mot demokratin. Det är ingen tillfällighet att är landet där man vet mer om olika sorters tvättmedel än vad man vet om utvecklingen i . En fri opinionsbildning förutsätter information. Med ett överflöd av underhållningskanaler finns det risk för, att för oss livsnödvändig information helt enkelt drunknar. 1 1984/85. betänkande har det här perspektivet kommit i skymundan. De förslag som presenteras öppnar dörren på vid gavel för den internationella TVmarknaden. En positiv tanke i utredningen är emellertid att den vill ge kommunerna något att säga till om i sammanhanget. På nivå finns fortfarande möjligheter att visa restriktivitet. Det är av stor vikt att värna den kommunala självbestämmanderätten i detta sammanhang. Satellitkanalerna är ingen självklarhet, även om många tror det och andra försöker att få det att framstå så. Var och en av dem kan prövas och bedömas nu i samband med att de olika satelliterna tas i bruk. Rätten att säga, nej tack, måste finnas. Och rätten för den enskilde att slippa vara med och betala måste garanteras. I propositionen framhålls särskilt de lokala programmen. Det föreligger uppenbarligen en förhoppning om att kommunerna skall fylla de tomma ledningarna med innehåll. Föreningslivet skall tydligen få möjlighet att producera program och åstadkomma någon form av balans. I dagens läge är detta svårt. Kommunerna har inga pengar till det här. Föreningslivet har inte råd att göra television. Av formuleringarna i kabelutredningen märker man att de som skrivit anar hur verkligheten är. De konstaterar att på de ställen där kabel-TV byggts ut i andra länder har den allmänt lovordade lokala produktionen brottats med stora problem. Ändå föranleder det här inga slutsatser. Slutligen - effekterna av i finns dokumenterade. Den har betytt att de norska ungdomarna nu köper rock- och popskivor med utländska artister som aldrig . Det är väl inte så mycket att säga om det. Men måste vi inte fråga oss vad effekterna blir när kanal efter kanal bjuder ut sin marknad åt oss. Vad får för effekt på musiklivet i ? Det utländska musikinslaget kan förvisso bidra med inspiration och stimulans. Men vi står också inför risken att det förlamar och dödar den inhemska musikkulturen. och satellit-TV kommer att betyda väldigt mycket för vår kulturidentitet. Isolering är givetvis inte en lösning. Men en medvetenhet om innebörden i hotbilden och klara kulturpolitiska handlingslinjer är en nödvändighet. Det finns sålunda stora risker för att den kommersiella massmediakulturen kommer att dominera än mer. Också av andra skäl. Mediapolitiken har alltmer kommit att styras av industripolitiska och utländska multinationella bolags intressen och inte av kulturpolitiska. Data- och elektronikindustrin såväl inom som utom landet har utvecklats till en första rangens ekonomiska stormakt och många ser i den kapitalismens räddning. Branschen har lanserat det ena s. k. nya mediet efter det andra. Samhällsintressen och sociala behov har fått stå tillbaka för företagens vinstintressen. Vpk tar i annat sammanhang upp Tele-X och miljardinvesteringar. Vad gäller specifikt /framhålls i propositionen att denna skall ges så goda ekonomiska villkor att den kan konkurrera med ett attraktivt programutbud som kan locka en stor publik till kvalificerade film-, nöjes- och sportprogram och erbjuda kvalitetsprogram till mera begränsade grupper Vpk kan instämma i denna målsättning men tvingas konstatera att utvecklingen under de år som gått varit minst sagt motsägelsefulla. Den omorganisation den borgerliga regeringen genomdrev 1978 var synnerligen olycklig. Uppsplittringen av radio/TV-verksamheten, de nya riktlinjerna för programinnehållet, inskränkningarna av yttrandefriheten i etermedia och upprättandet av närradio och när-TV har inte bara visat sig leda till en ökad byråkratisering, ökade kostnader m. m. utan också inneburit att SR/TV som samhällelig institution försvagats. Vi menar att moderbolagets ställning bör kraftigt förstärkas för att bättre kunna ansvara för en samlad och samordnad verksamhet inom koncernen. Vpk anser att den nuvarande uppsplittringen på flera bolag måste ses över. En av uppgifterna för den kommitté som regeringen avser tillkalla bör vara att överväga en organisationsform för koncernen som garanterar att radio/TV verkligen kan uppfylla sin roll som ett företag i allmänhetens tjänst. För att söka motverka den marknadsekonomiska gyttja som alltmer får prägla kultur- och mediaområdena krävs vidare en förstärkning av radio/ TV:s resurser. Medborgare, och då främst barnen, måste erbjudas reella alternativ till det växande kommersiella utbudet, inte minst inom videoområdet. Alternativen måste innefatta en inträngande och levande verklighetsskildring och förmedling av svensk och utländsk kultur samt av värderingar vitala för vår demokrati. Det måste ske en kraftig upprustning av den inhemska produktionen av teater och underhållning i etern med de målen i sikte. Också samhälls- och kulturprogrammen i form av reportage, dokumentärer och andra faktainriktade program måste ges ökade resurser till research och genomarbetning, som möjligheterna till övergripande samhällsbevakning och analys stärks. Vidare bör de krav om reprissändning av program som ställts inte minst från skiftarbetande m. fl. I sammanhanget förtjänar också att tas upp den oroväckande utveckling som ägt rum och som påpekats tidigare genom den stegvisa utläggningen av centrala servicefunktioner på den allmänna marknaden. En flora av privatkapitalistiska bolag har vuxit upp enbart inriktade på radio/TVfunktioner och vilkas enda syfte är vinstmotivet. Ofta har de dessutom sökt undvika de regler och bestämmelser som gäller för arbetsmarknaden i övrigt. Den av regeringen aviserade kommittén bör slutligen behandla ytterligare en aspekt, nämligen styrelsernas sammansättning. Dessa har på ett olyckligt sätt snävt partipolitiserats. sammansättningen av bolagsstämman bör ses över. Många av de folkrörelser som vuxit fram är orepresenterade bland aktieägarna. I propositionen framhåller kulturministern angelägenheten av att kulturverksamheten i ökad utsträckning förankras i och utgår från de miljöer där människor känner sig hemma. Därför föreslås insatser för att Öka kulturens ställning bl. a. i skolor, på arbetsplatser och i underförsörjda regioner till regionala teatrar och museer. Ett viktigt moment i kulturpolitiken är att främja decentralisering av verksamheter och beslutsfunktioner inom kulturområdet, framhåller kulturministern. programföretag har enligt 1975 och propositioner ett utökat kulturpolitiskt ansvar. Lokalradio har ålagts uppgiften att bl. a. aktivera det lokala kulturlivet. Kulturministern hävdar att mediepolitiken aldrig kan bedrivas framgångsrikt utan stöd från en aktiv kulturpolitik. Lika uttrycksfullt kan påstås - vilket kan dokumenteras - att den lokala kulturens förutsättningar och effekter kan dubbleras genom en aktiverande insats av den lokala radion. I en utredning konstaterade att av alla musikinspelningar gjordes hemma i utövarnas närmiljö. levande musik spelades och sändes i lokalradio med över 25 000 aktiva medverkande. Till detta får läggas annan kulturell verksamhet som teater, underhållning och förströelse. konstaterar statsrådet, att den nya mediesituationen öppnar nya möjligheter, men att den innebär avsevärda risker för public serviceverksamheten. Kulturministern är konkret i sin uppfattning att den nya mediesituationen inte får tillåtas äventyra redan etablerade medier. En sådan konkret utveckling är redan för handen i Lokalradio. Styrelsen för bolaget konstaterar att företaget rationaliserat under hälften av sin livstid. Att verksamheten 1984/85 inte klarar ställda rationaliseringskrav. Att 1985/86 med 2 procents rationaliseringar och det 3-procentiga sparkravet (krav på att spara 50 milj. får sådana effekter att det inte blir möjligt att upprätthålla vare sig nivå eller mål. Lokalradion har utvecklats och blivit en publik tillgång som är enastående för public service-verksamheten. Företaget har internfinansierat reformverksamheten och utvecklats bl. a. från 29 till 44 lokalredaktioner i . Lokalradion har blivit medborgarnas baskanal för information, lokal kultur, debatt och säkerhet i vardags- och krissituationer. Inför nedskärningarna i detta nya företag hotas nu nära hälften av lokalredaktionerna av utslagning. Detta drabbar i synnerhet glesbygdslän. Denna utveckling bidrar inte till en upprustning av den lokala kulturen och särarten. Lokalradion är i många svenska samhällen den enda aktiverande och kulturskapande/förmedlande kraften. Detta därför att där finns varken teatrar, konsertlokaler eller kulturinstitutioner. 1 budgetpropositionen föreslås en höjning av licensavgiften. Vpk anser denna höjning vara välmotiverad. De hårda rationaliseringskrav som ställts på koncernen har hårt drabbat svensk originalproducerad inhemsk produktion, och underhållning, genomarbetade dokumentärer osv. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna att betal-TV ej bör införas. 2. att med ändring av tidigare beslut avskriver de 50 milj. kr. som kommit att åvila SR/genom UR:s införlivande och att dessa i stället får användas som reformpengar. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) * Se även motion 1984/85:1168.