mot · G7022676 · 1984-03-27 00:00:00 — Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) I proposition 1983/84:118 föreslås särskilda villkor för statligt stöd till fristående skolor på gymnasial nivå och med anledning av dessa nya villkor föreslås att statligt stöd till vissa skolor skall upphöra. Föredraganden anför under rubriken för statligt stöd, s. 6: Ett generellt villkor för att statsbidrag skall kunna utgå till fristående skolor på gymnasial nivå bör därför enligt min mening vara att utbildningen där i någon form utgör ett önskvärt komplement till utbildningen inom det allmänna skolväsendet. Det bör därför i utbildningen vid en sådan fristående skola finnas något av värde för samhället och det allmänna skolväsendet som tillgodoser behov som eljest inte kan uppfyllas. Vidare sägs att statligt stöd på det gymnasiala stadiet främst bör utgå till sådana utbildningar som genom sitt utbildningsinnehåll skiljer sig från vad som förekommer inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen och att sådana utbildningar tillför samhället utbildningsresurser som av olika skäl inte kommer till stånd på annat sätt. Det sägs också: Det finns en grupp fristående skolor som genom sin uppläggning av studierna är särskilt anpassade för elever med annan studiebakgrund och erfarenhet än den som gymnasieskolans elever normalt har. Hit hör skolor, vilkas studiemål ligger nära motsvarande utbildning i gymnasieskolorna men som har en annorlunda uppläggning av studierna och en annan målgrupp. Till denna grupp av fristående skolor anser vi att Balettakademien hör. Vi anser också att Balettakademien har en undervisning som utgör ett komplement till det allmänna utbildningsväsendet och menar i likhet med , SOU 1983:1, att Balettakademien uppfyller kriterierna för statligt stöd. De elever som söker till den treåriga utbildningen vid Balettakademien kommer från hela landet. De är dels äldre än som regel gymnasieskolans elever , dels har de varierande studiebakgrund. Målet för utbildningen ligger dock nära målet för den gymnasieskola som finns, , nämligen yrket dansare. Genom ett strängt schema, , huvudsakligen inriktade på dans kan Balettakademien ta emot och utbilda elever vars intresse för dans kan ha väckts sent eller som inte, i sin del av landet, haft tillgång till dansundervisning. Antalet danstimmar är fler än i gymnasieskolan och Balettakademien har dessutom sång- och scenframställning som ett delämne. Detta ämne skulle kosta eleverna mycket pengar i privat undervisning om det inte fanns vid skolan och det är också ett ytterst begränsat utbud av undervisning i ämnet. När dansarutredningen (U 1973:9) föreslog en särskild gymnasial dansarutbildning, , samt nedläggning av och Balettakademien, så var det mot bakgrund av dels det behov man såg, dels vad man då ansåg vara en viss parallellitet i undervisningen. Tillkomsten av var absolut nödvändig mot bakgrund av den arbetssituation barnen vid hade. Dessa skulle tidigare efter en lång skoldag lägga till ytterligare ett antal hårda träningstimmar per dag samt ofta långa restider. Genom tillkomsten av blev både en bredare antagning möjlig och viktigast, ett anpassat schema. För eleverna innebar en gymnasieskola dessutom att möjligheten till fortsatt teoretisk utbildning inte var stängd, om det visade sig att anlag och fysiska förutsättningar inte var tillräckliga för ett yrke som dansare. utbildar företrädesvis för de stora scenerna: Kungl. Teatern, i m. fl. En del av skolans elever har också sökt till ensembler som Cullberg- och Cramér-baletterna och några har valt en pedagogutbildning vid , när förutsättningarna för klassisk yrkesdans inte längre var gynnsamma. Svenska Balettskolans undervisning har tonvikten på klassisk dans, även om undervisning i alla stilarter och dansformer finns på schemat. Intresset för show- och jazzdans har vuxit rekordartat i . För dessa dansformer finns mycket få specifika utbildningar. Antalet sökande till Balettakademiens utbildning har också stadigt ökat . har efterfrågan på dansare med denna utbildning ökat starkt. Inom nöjesvärlden i kombination med sångframträdanden i television, i musikaler, operetter och revyer blir show-dans allt vanligare. Genom att denna typ av dans rönt ett allt större intresse bland ungdomar och genom det inslag av akrobatik som finns i träningen har pojkar i allt större utsträckning intresserat sig för denna friare dans. Utvecklingen visar således att Balettakademien genom sin undervisning blivit ett viktigt komplement till dansgymnasiet . är det glädjande med ökat intresse bland pojkar för denna typ av dans och ytterligare ett argument för att skolan behövs som kompletterande skola. Vi vill avslutningsvis referera och kommentera två remissvar med anledning av yrkesdansarutredningens betänkande. Däremot har kritik och oro för att utbildningen inom de fria teknikerna inte skall motsvara nuvarande utbildningsmöjlighet redovisats från förbundets fridansare. Denna oro måste ses mot bakgrund av det faktum att den treåriga yrkesutbildningen vid Balettakademien enligt utredningen skall avvecklas. Vad sorn således redovisades i Svenska Teaterförbundets remissvar , nämligen att de fria teknikerna skulle komma att eftersättas om Balettakademien ej får statsstöd och därigenom kan komma att avvecklas, ser vi som en fara som vi hoppas kunna förhindra. Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd uttalade: KLYS ser det som en självklarhet att den nya utbildningen inte på någon punkt får innebära en försämring av den utbildning som står till buds genom eller Balettakademien. Remissinstanserna, vid behandlingen av yrkesdansarutredningen, andades allmänt förhoppningen att intresset för dansen skulle öka genom den nya utbildningen. Både utredning och remissinstanser uttalade också värdet av om dans utnyttjas i förskola och skola som ett hjälpmedel för träning av barnens såväl motoriska och intellektuella färdigheter, som ett hjälpmedel för social fostran och för att förmedla livsglädje. Den utvecklingen är på väg och är ett samhällsintresse. I många musikskolor Finns dans som ett delämne och i förskolorna använder man både dans och andra kulturaktiviteter som hjälpmedel för barnens utveckling. I denna positiva utveckling är alla former av dans och dansundervisning viktiga inslag. För de små pojkarnas intresse för dans betyder det särskilt mycket att ha äldre manliga kamrater som förebilder. Balettakademien ger på ett professionellt sätt undervisning i sådana former av dans som i mindre grad står på schemat i dansgymnasiet samt i ämnen som t. ex. sång- och scenframställning. Balettakademien fyller således ett behov av utbildning som inte tillgodoses på annat sätt, ett behov av utbildning som utnyttjas av ungdomar från hela landet, ungdomar med varierande studiebakgrund och inte oväsentligt skolan medverkar till en jämnare könsfördelning i dansaryrket. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att statsbidrag till Balettakademien skall utgå även efter / 87.