mot · G7021847 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Hästavelns utveckling m. m. Mot bakgrund av den helt ändrade karaktären på landets hästavel och hästanvändning än vad hästutredning förutsåg beslöt regeringen att tillkalla en kommitté med uppdrag att utreda frågan om statens stöd till hästaveln, m. m. 1 direktiven till utredningen anförde föredraganden, dåvarande chefen för , statsrådet bl. a. följande: Enligt min mening står det klart att de förändringar som ägt rum i fråga om inriktningen av hästhållningen och intresset för hästar i landet har ändrat förutsättningarna för statens stöd till hästaveln och därmed sammanhängande frågor. Främjandet av en god hästavel bör därför ske i nya former och det kan ifrågasättas om staten alltjämt skall vara huvudman för verksamheten. Bilden är splittrad när det gäller de avels- och intresseorganisationer som företräder hästintressen i olika hänseenden. Enligt min mening skulle det vara en fördel om dessa frågor kunde samlas under en huvudman. Större enhetlighet i verksamheten och en effektivare bevakning av frågor som exempelvis berör avel, utbildning, hälsokontroll och utvecklingsarbete kan därmed uppnås. Mot bakgrund av det anförda finner jag flera skäl tala för att formerna för främjandet av hästaveln och andra frågor som rör hästhållningen och hästens roll i samhället nu bör bli föremål för en allsidig översyn. Ansvaret för hästavelsarbetet skall därvid ses över med hänsyn till den ändrade karaktär som hästbeståndet fått . Likaså skall det ekonomiska ansvaret för avelsarbetet utredas. Utredningen (SOU 1982:51) har på ett mycket förtjänstfullt sätt belyst svensk hästavel och hästanvändning i ett historiskt perspektiv varvid bl. a. framgår den stora sociala roll hästen spelar med t. ex arbetstillfällen motsvarande ca 7 000 heltidsarbetande och på fritidssidan ca 220 000 ryttare, huvudsakligen flickor , en fyrdubbling på en . Svensk hästavel har i internationell jämförelse visat sig frambringa kvalitetsmässigt bra produkter. En väl reglerad avel ligger bakom detta och det har varit en förutsättning för att en på inhemska hästar baserad expansion av hästsektorn har kunnat äga rum. Statens totala kostnader för hästaveln m. m. skattades /81 till 3,4 milj. kr., varav 1,9 miljoner föll på lantbruksverkets administration. Utredningen har föreslagit att ansvaret för den framtida hästaveln överförs från LBS till en ny huvudmannaorganisation som föreslås bildas av hästavelsorganisationerna. Tidpunkten för övertagandet har föreslagits till . Jordbruksministern föreslår nu i budgetpropositionen, 1983/84:100 bil. 11, att huvudmannaskapet för hästaveln överförs på näringen från och att i princip de statliga medel som föreslås till lantbruksstyrelsen för stöd åt hästaveln under /85 (.) därefter successivt avvecklas. Inget direkt anslag till organisationerna föreslås ens för /85. 1 samband med övertagandet av huvudmannaskapet skulle hästavelsorganisationerna komma i en synnerligen prekär situation om inte medlen då kan disponeras. Man bör betänka att organisationerna på såväl ridhäst- som arbetshästområdet är helt ideella och saknar kansliresurser eller andra ekonomiskt starkare organisationer att falla tillbaka på, till skillnad från travoch galoppsportens avelsorganisationer. Det bör övervägas hur medel kan omdisponeras inom hela hästavelns och hästsportens område för att ej avelsarbetet skall komma i strykklass. Det råder annars en uppenbar risk att generationers framgångsrika hästavelsarbete snabbt raseras, då ett såväl organisatoriskt som ekonomiskt stöd är nödvändigt för att avelsorganisationerna över huvud taget skall ges en rimlig chans att ta över ansvaret för hästaveln och med oförändrade kvalitetskrav driva avelsarbetet vidare. Redan nu är antalet betäckta ston inom ridhästaveln i minsta laget för en försörjning av landets behov av hästar till ridskolor och till den omfattande ungdomssport som Tidningen utgör. Alternativet blir, som praktiserades med mycket blandat resultat, import av hästar i stället för att utnyttja jordbrukets överskottsprodukter, kunniga uppfödare och en kvalitativt god stostam till att producera såväl det inhemska hästbehovet som till att producera hästar för exportändamål. En expansiv sporthästsektor har stor betydelse för såväl antal arbetstillfällen som för ungdomsverksamheten i landet. Den leder också till allt större intäkter för staten genom totalisatormedel, f. n. 200-300 milj. kr./år. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om huvudmannaskap för hästaveln och i motionen påtalat finansieringsbehov. () () ()