ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021415 · 1984-01-24 00:00:00 — och av en författningsdomstol Enligt vår uppfattning är ett ställningstagande till inrättande i vårt land av en författningsdomstol en central fråga för den s. k. lagprövningsrätten. Lagprövning innebär att en lags förenlighet med landets författning prövas av en speciell instans. Som exempel på dylika författningsdomstolar eller domstolar med motsvarande kompetens kan nämnas högsta domstol, de med denna som mönster konstruerade högsta domstolarna i , , , Indiska unionen och , vidare författningsrådet i , konstitutionella domstolen i , förbundsdomstolen i samt författningsdomstolen i och . I har inrättats en författningsdomstol, darbitrage, för att slita kompetenstvister mellan olika statsorgan. Den konstitutionella jurisdiktionen kan sägas ha till sin uppgift att garantera 1) individuella rättigheter som författningen skyddar, 2) den vanliga lagstiftningens förenlighet med författningen, 3) den i författningen givna kompetensfördelningens rätta iakttagande beträffande förhållandet mellan exekutiva och legislativa organ samt mellan federala och delstatliga myndigheter. Alla dessa funktioner fullgörs inte av samtliga författningsdomstolar och ännu mindre av de huvudsakligen med lagprövning betrodda allmänna domstolsinstanserna. Där alla tre funktionerna förekommer, kan likväl någon av dem vara den dominerande. Lagprövningsrätten bör anförtros ett organ som är självständigt och kan förväntas handla med ett visst mått av mod och handlingskraft. För en sådan lagprövningsrätt synes en författningsdomstol vara bättre lämpad än allmänna domstolar och förvaltningsmyndigheter. Sammansättningen av en författningsdomstol i vårt land liksom mandattidens längd vill vi icke nu ange. Denna bör förutsättningslöst prövas av den utredning som regeringen bör utse. De förslag till ändrad sammansättning av riksrätten som tidigare utarbetats av både författningsutredningar och grundlagsberedning kan vara tänkbara modeller. I vissa utländska förebilder kan naturligtvis också något tänkbart system eller del därav kunna övervägas i en författningsdomstol i vårt land. Genom att lägga lagprövningsrätten på en särskilt härför inrättad författningsdomstol skulle åtskilligt vara att vinna. De vanliga domstolarna skulle befrias från en obehaglig uppgift och förvaltningsmyndigheterna, som står i ett principiellt lydnadsförhållande till regeringen, skulle man kunna få garantier för en enhetlig och konsekvent bedömning av hithörande frågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om inrättande av en författningsdomstol. () ()
mot · G7021416 · 1984-01-24 00:00:00 — En av de fördelar som försvann när flyttade från var garaget i anslutning till riksdagsbyggnaden. Många, både ledamöter och tjänstemän, har ett kontinuerligt behov av garagepiats. Det är då förvånande att inte denna fråga löstes i samband med ombyggnaden av . Det är orimligt att önskemålen om garageplatser i anslutning till har fått vika för vissa önskemål om att bevara några gamla murrester som stod i vägen där garaget var inplanerat. Parkeringsfrågan måste dock lösas. Ett permanent garage för behov bör anordnas i nära anslutning till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att ett permanent garage för behov skall anordnas i nära anslutning till riksdagsbyggnaderna.
mot · G7021417 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti 1 ett demokratiskt samhälle måste varje människa ha rätt att ha en egen politisk uppfattning och själv, utan inblandning av andra, avgöra vilket politiskt parti man vill ansluta sig till. Detta strider mot att fackföreningar beslutar om kollektiv anslutning av alla föreningens medlemmar till det socialdemokratiska partiet. För att få slippa det påtvingade medlemskapet tvingas den enskilde medlemmen reservera sig skriftligt, om han får veta om beslutet. Det är tvärtom vanligt att medlemmarna inte alls får veta om beslutet, när det t. ex. har fattats av ett representantskap inom fackföreningen. Besluten om kollektivanslutning innebär i de flesta fall att en liten del av fackföreningens medlemmar beslutar över vilken politisk åsikt de övriga skall ha. Detta förhållande är inte förenligt med ett demokratiskt synsätt. har tagit avstånd från socialdemokraternas sätt att värva medlemmar genom kollektiv anslutning. Socialdemokraterna visar förakt för beslut och de visar förakt för den av oss hävdade principen om rätt för var och en att själv fatta beslut angående sin partianslutning. De fortsätter bara med den odemokratiska kollektivanslutningen. Vi måste slå vakt om varje människas rätt att själv bestämma om han eller hon vill tillhöra ett politiskt parti och i så fall vilket. Inför socialdemokraternas förakt för demokratin måste besluta om en lag som förbjuder kollektiv anslutning till politiskt parti. Vi måste skydda de svaga mot maktmissbruk. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma lagtext. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att i lag stadga att politiska partier enbart får registrera de medborgare som partimedlemmar vilka personligen och av fri vilja gått in som medlemmar. () ()
mot · G7021418 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Inrättande av en författningsdomstol Svenska staten har anmälts till i . har också fällts av . En allt lösligare lagstiftning och myndigheternas maktfullkomlighet utgör ett allvarligt problem i . Inte minst den skatterättsliga debatten har visat hur illa ställt det är. Generalklausulen mot skatteflykt banar väg för godtycke i skatteärenden. är debatterna om fria skolor, kollektivanslutningen, vården av barnen etc. påminnelser om att likriktningen tilltar och att respekten för annorlunda synsätt och metoder inte är särskilt stor. Allt för många dåligt förberedda och genomtänkta lagar har lett till orimliga tolkningar. De som drabbas har mycket små möjligheter att få rättelse. JO var tänkt att vara den institution som enskilda skall kunna vända sig till om de blir utsatta för övergrepp. Men JO:s förmåga att sätta kraft bakom orden har undergrävts i och med att tjänstemannaansvaret tagits bort. Mot den angivna bakgrunden och eftersom i motsats till vissa andra länder saknar en författningsdomstol bör en sådan inrättas. Denna fråga bör utredas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning med syfte att inrätta en författningsdomstol i . () ()
mot · G7021419 · 1984-01-20 00:00:00 — Motion 1983/84:1419 m. fl. Åtgärder för att främja boendesparandet Med hänvisning tili vad som anförts i motion 1983/84:923 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bosparande bör främjas i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () ()
mot · G7021420 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Egenföretagare har fr. o. m. taxering rätt att göra avsättning till allmän investeringsreserv. Investeringsreserven är konstruerad med den allmänna investeringsfonden som förebild och för att kompensera egenföretagarna för att de saknar rätt att göra avsättning till allmän investeringsfond. F. n. gäller att företagen efter ansökan får utnyttja medel bundna i investeringsfonder resp. investeringsreserver. Frisläppen är dock inte helt jämställda. För investeringsfonderna gäller att frisläppet avser avsättningar t. o. m. bokslut som upprättas som underlag taxering (bokslut). När det gäller investeringsreserverna begränsas dock frisläppet till att endast gälla avsättningar t. o. m. bokslut som ligger till grund taxering (bokslut). Den allmänna investeringsreserven tillkom för att skapa en mer neutral beskattning mellan olika företagsformer. För att reglerna verkligen skall få denna effekt krävs att de frisläpp som sker blir lika omfattande för de två olika avsättningsformerna. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar att begära hos regeringen att de allmänna investeringsreserverna frisläpps beträffande bokslut som ligger till grund taxering samt att fortsättningsvis frisläpp för båda avsättningsformerna blir lika omfattande. () ()
mot · G7021422 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1422 m. fl. Redovisning av den kommunala egenregiverksamheten Det är en allmänt omfattad sanning i samhällen som bygger på marknadsekonomins grund att konkurrens främjar effektivitet i produktionen. Den gör det i flera avseenden. Dels tvingar konkurrensen fram kostnadsmedvetande och kostnadskontroll i produktionen, dels skapar konkurrens mellan olika producenter en lyhördhet för konsumenternas önskemål. Därtill, och detta är inte minst viktigt, är konkurrensen en garanti för att traditionella produktionsmetoder ständigt utsätts för förändringens och förnyelsens tryck. Trots dessa i vårt samhälle näst intill oomtvistliga förtjänster hos konkurrensen bedrivs en stor del av landets produktion i något som liknar monopolets form. Först och främst gäller det större delen av den offentliga sektorns produktion, som bedrivs i egen regi utan att i ett reguljärt upphandlingsförfarande ha mött konkurrens från andra producenter. En grov uppskattning visar att värdet av den företagskonkurrerande egenregin överstiger . Då inkluderas ändå bara varor och tjänster som privata företag normalt tillhandahåller. Sjukvård, skolväsendet etc. ingår inte. För de privata företagen innebär egenregiverksamheten att de utestängs från en marknad som skulle tjäna som underlag för expansion, såväl inom ett visst område som inom hela landet och t. o. m. på vissa exportmarknader. Ur såväl skatte- som konkurrenssynpunkt är det viktigt att den kommunala egenregiverksamheten ges en ordentlig redovisningsform. Annars inträffar det lätt att egenregiverksamheten fortsätter år utan att upphandlingsalternativet prövas. Detta bör kunna ske genom att all egenregiverksamhet och kostnaden härför ordentligt redovisas . Här är då speciellt viktigt att kommunerna också redovisar de redovisningstekniska mallar man går efter när man beräknar de totala kostnaderna för egenregiverksamheten. Därtill bör kommunerna åläggas att med jämna mellanrum gå ut på den öppna marknaden och ta in abund på den verksamhet som drivs i egen regi. Vid valet av regiform bör av () utarbetade anvisningar för val av regiform även kunna användas för den kommunala verksamheten. borde härvid ha en viktig uppgift att försöka åstadkomma enhetliga principer för att värdera underlaget för val av regiform. I detta arbete bör RRV:s erfarenheter vara en god utgångs punkt för en nödvändig förbättring av den kommunala redovisningen av egenregiverksamheten. Vi anser att regeringen aktivt vid sina överläggningar med kommunförbunden och kommunerna bör verka för att få en enhetlig redovisning till stånd. Med stöd av ovan hemställs att måtte uttala sig för att regeringen bör verka för en enhetlig redovisning för den kommunala egenregin. () () PER ()
mot · G7021423 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. En gemensam målsättning finns i landet om nödvändigheten att "ta ur krisen. Vi kan glädjas åt stigande exportsiffror och minskat bytesbalansunderskott. Effekterna av två devalveringar inom loppet av samt en internationell konjunkturuppgång har positivt påverkat den svenska ekonomin. kan noteras att den ekonomiska krisen inte på några villkor är övervunnen. avtalsförhandlingar kan lätt rasera vad som uppnåtts genom avtal på nivåer som gör att vi förlorar i kostnadsutveckling gentemot våra viktigasta konkurrentländer. återstår också att göra något åt det alltför höga budgetunderskottet. Att situationen är allvarlig vittnar också de rekordhöga arbetslöshetssiffrorna om. Men skall det ekonomiska läget avsevärt förbättras och investeringarna komma i gång på allvar krävs att näringslivet har framtidsro. Detta gäller inte minst i de mindre och medelstora företagen. Där avgörs besluten om investeringar av människor som själva byggt upp sin rörelse och därför mer direkt är beroende av vad som väntar . De beslut som tas i denna företagskategori är också av avgörande betydelse för sysselsättningen. är ca 1,1 miljoner människor sysselsatta i de mindre och medelstora företagen. Företag med mindre än 200 anställda svarar för av alla nya arbetstillfällen som skapas inom näringslivet. antog ett förslag som får en avgörande negativ inverkan på småföretagarnas framtidstro, nämligen beslutet om att införa kollektiva löntagarfonder (prop. 1983/84:50). Enigheten om de negativa konsekvenser som kan uppstå för de mindre och medelstora företagen är överväldigande bland småföretagarna. Den enda garantin för att småföretagare skall kunna konkurrera på likvärdiga villkor är att marknaden är fri. finns ett antal offentliga konkurrenshinder som försvårar småföretagens villkor. Och antalet tycks snarare öka än minska. Med den inställning till fri företagsamhet som tyvärr visats från delar av den fackliga rörelsen finns det anledning att tro att kollektiva löntagarfonder kommer att förstärka dessa konkurrenshinder. Därför bör ompröva beslutet om att införa löntagarfonder. Med stöd av ovan hemställs att beslutar avskaffa de kollektiva löntagarfonder som infördes genom proposition 1983/84:50. () () () () () () . () () ()
mot · G7021426 · 1984-01-24 00:00:00 — framförde under föregående bestämda önskemål om att partisympatiundersökningarna borde återupptas före nästa val. En undersökning borde genomföras , ytterligare en och en tredje . Urvalet borde bestå av 9 000 personer varje gång. Angelägenheten ansågs av vara så stor att medel borde tillskjutas om det inte skulle visa sig möjligt att genomföra omprioriteringar inom SCB. önskemål framställdes mot bakgrund av framförda socialdemokratiska motionskrav. Även från sida har det motionerats om ett återupptagande av SCB:s partisympatiundersökningar. frångår regeringspartiet sitt gamla krav. 1 budgetpropositionen förklarar civilministern tvärtemot klara uttalande att varken en omprioritering eller ett tillskott av nya medel är möjligt. Beskedet är häpnadsväckande, inte minst mot bakgrund av att statistikutredningen just pekat på omfattande möjligheter till omprioriteringar inom statistikproduktionen. Utredningens betänkande framlades visserligen efter det att regeringen avslutat sitt budgetarbete, men de resultat som utredningen hade kommit fram till kan inte ha varit okända inom . bör vidhålla sin uppfattning och ge regeringen detta till känna. Med anledning av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återupptagande av SCB:s partisympatiundersökningar, 2. att hos regeringen anhåller om skyndsamma åtgärder för att utan förskjutning i tidsplanen realisera det program som fjolårets riksdag uttalade sig för.
mot · G7021427 · 1984-01-25 00:00:00 — Lokalisering till av norra löntagarfondskansliet har fattat beslut om inrättandet av fem löntagarfonder. En av dessa fonder avses lokaliseras till . F. n. pågår rekrytering till styrelser för dessa fonder. Riksdagsbeslutet innehåller inte några anvisningar om var fondernas kansli skall lokaliseras. Vi vill förorda som lokaliseringsort av bl. a. följande skäl: kommun är en av bäst utvecklade industriregioner med ett stort antal småföretag i skilda branscher. Fler stora börsföretag med i spetsen är representerade här. har sitt regionkontor placerat i , och de fackliga organisationerna har sina avdelningskontor, av vilka flera betjänar stora geografiska områden, placerade i . har god tillgång till den arbetskraft löntagarfondskansliet kan ha användning för. har ett geografiskt bra läge och är även därför en bra lokaliseringsort. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av norra löntagarfondskansliet till . () ()
mot · G7021429 · 1984-01-25 00:00:00 — Per m. fl. Det råder enighet i om vikten av att satsa på näringslivet. I detta arbete gäller det inte minst att ge såväl företagare som anställda en tro . rymmer en uppsjö goda företagare och företagarämnen som har en välutbildad och ofta yrkesskicklig kår av arbetstagare. För att öka samhörigheten i företagen samt stimulera till ökat deltagande från de anställdas sida i den komplicerade process som företagandet utgör har flera företag infört vinstandelssystem. Närmare 300 företag, stora och små, har infört sådana system. Systemen kan vara olika utformade, men målet är detsamma: att höja de anställdas motivation och därmed nå en hög effektivitet i företagen. Det saknas en mer omfattande sammanställning av de olika vinstandelssystemen och effekterna av dessa, speciellt vad gäller de mindre och medelstora företagen. Med tanke på de stora positiva utvecklingsmöjligheter som system med vinstandelar inrymmer bör regeringen samla in och dokumentera uppgifter om nu gällande vinstandelssystem och mot bakgrund av dessa erfarenheter se efter om särskilda stimulansåtgärder behöver sättas in för att stimulera till frivilliga överenskommelser i flera företag att införa system med vinstandelar. Med stöd av det ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning av vinstandelssystem i syfte att stimulera till ökade frivilliga överenskommelser om införandet av sådana system i näringslivet i enlighet med vad som i motionen anförts. () . HÖGMARK (m)
mot · G7021430 · 1984-01-24 00:00:00 — Per m. fl. Rätt för vattenkraftskommun till del i vattenkraftsanläggnings vinst Indragningen till statskassan av kommunskatt från vattenkraftverk och regleringsdammar drabbar många inlandskommuner i norra hårt. Innevånarna är besvikna över att de stora värden som vattenkraften tillför landet endast till mycket ringa del återbetalas till de glesbygdskommuner som fått många inkomstmöjligheter spolierade då vattenkraftsbyggnaderna tillkom. Enligt vår mening är det ett riksintresse att befolkningen i dessa glesbefolkade kommuner kan leva utan alltför höga skatter för vanlig service. Det borde vara möjligt att forma regler som ger alla kommuner med anläggningar för produktion av vattenkraft del av statens inkomster från vattenelkraften. Detta är bättre än att de i nåder skall få särskilda statsbidrag. En kommun som drabbats särskilt hårt av de ändrade beskattningsreglerna är , som har många stora vinstgivande statliga kraftverk. har byggt kraftverk i kommun i perioder . Verksamheten har medfört en del positiva effekter men även negativa, i form av förändrad natur med t. ex. försvårat skogsbruk, försämrat fiske och svårigheter att bedriva renskötsel. Stora belopp har investerats i kraftverksanläggningar, av vilka tio finns inom kommunens gränser. Många byggare från kommunen men också från övriga landet har haft arbete. Utbyggnadsepoken är nu slut. I stort sett all lönsam vattenkraft har staten byggt ut. Sedan kraftverken färdigställts fordras endast ett fåtal människor för att klara driften, till skillnad från annan industrietablering där de största vinsterna i arbetstillfällen och därmed också kommunala skatteinkomster följer sedan byggnationerna färdigställts. I andra vattenfallskommuner är utvecklingen likartad, även om vattenkraftsbyggena där varit mindre. Staten uppbär stora skatter och avgifter från elenergi producerad i vattenkraftverk. Det borde vara möjligt att forma generella regler som ger vattenkraftskommuner skälig inkomst av dessa för landet mycket vinstgivande anläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en utredning bör företas i syfte att ge vattenkraftskommuner skälig del av vattenkraftsanläggningarnas vinster. () () () ()
mot · G7021431 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av det västsvenska löntagarfondskansliet Till lokaliseringsort för de västsvenska löntagarfondskansliet vill vi föreslå . Enligt vår uppfattning finns många goda skäl som talar för att är en mycket lämplig lokaliseringsort. Inte minst viktig torde det vara att ligger kommunikationsmässigt mycket centralt med bl. a. västra stambanan som har goda förbindelser till såväl som . Tilläggas bör att och vid tidigare utlokaliseringar av statlig verksamhet ej fått del av utlokaliseringen, trots att länet kunde uppfylla de huvudkrav som ställts för att en utlokalisering skulle vara motiverad till länet. De socialdemokratiska riksdagsledamöterna i har tidigare i motioner framhållit det stora behovet av statliga insatser, bl. a. i form av utlokalisering av statlig verksamhet. Vi tvingas nu konstatera att behovet är ännu större än . Även om ett löntagarfondskansli är ett mycket litet tillskott för länets arbetsmarknad så anser vi ändock att en lokalisering till skulle bli en bra stimulans för vårt läns näringsliv. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att kommun bör bli lokaliseringsort för det västsvenska löntagarfondskansliet. () () () ()
mot · G7021432 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. 1977 inrättades Delegationen för företagens uppgiftslämnande(DEFU). Delegationen tillkom som ett svar på den allt tyngre uppgiftslämnarbörda som lagts på företag och kommuner. DEFU avvecklades efter att ha genomfört ett kartläggningsarbete av uppgiftslämnarsystemet samt direkt gått in i förhandlingar med uppgiftsinsamlande myndigheter om nödvändigheten av olika inslag i uppgiftsinsamlandet. Delegationen menade att uppgiftslämnandet mera var ett uttryck för myndigheternas tillämpning av lagar och förordningar än hur blanketterna såg ut eller vilka informationssystem de gav uttryck för. Åtgärder borde därför sättas in när kravet på uppgifter beslutades hos myndigheten. Genom den beslutade förordningen SFS 1982:668 åläggs nu de statliga myndigheterna att samråda med företrädare för uppgiftslämnarna innan de beslutar om en ny blankett eller förändrar en gammal. Uppgiftslämnandet fortsätter emellertid att öka. Detta beror på att myndigheterna använt sina ramlagar till att begära in mer uppgifter än vad de behöver. För landets många småföretagare betyder detta en ytterligare tung arbetsbörda. Det står nu klart att den införda förordningen inte är ett tillräckligt skydd mot en ökad myndighetsiver att samla in uppgifter. Därför bör den lag eller förordning som ger myndigheterna möjligheter att samla in uppgifter specificeras så att det klar framgår vilka uppgifter som får resp. inte får inhämtas. Framför allt inom området för tillsyn och kontroll är detta nödvändigt. Samrådsskyldigheten har visat sig otillräcklig när det gäller att ifrågasätta ett behov där lagtexten säger: För tillsynen enlig denna lag äger myndigheten inhämta de uppgifter den behöver. Om lagtexten i stället innehöll en uppräkning över vad som i detalj får samlas in skulle det i den ovan nämnda förordningen angivna samrådet bli riktigt meningsfullt. Därför bör den lag eller de förordningar som ger myndighet rätt att samla in uppgifter specificeras så att det klart framgår vilka uppgifter som får resp. inte får samlas in. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en precisering i lagar och förordningar av de uppgifter myndigheten har rätt att samla in. () PER ()