mot · G7022162 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Beräkningen av underlag för tilläggsbelopp vid inkomsttaxeringen I proposition 1982/83:157 med förslag till följdlagstiftning till inkomstskattereformen m. m. behandlades även frågan om fastställandet av underlag för tilläggsbelopp. Förslagen som antogs av innebär att sådant underlag alltid skall fastställas, dvs. oavsett om något tilläggsbelopp skall utgå eller inte. I en motion (1982/83:2377) med anledning av propositionen anförde vi att det är angeläget att följdlagstiftning och följdanvisningar till skattereformen utformas så att största möjliga enkelhet uppnås. Uppdelningen av den statliga inkomstskatten i grundbelopp och tilläggsbelopp är framför allt en fråga om ett nytt sätt att räkna ut själva skatten, inte några nya materiella skatteregler. Vi betonade också att det är viktigt att de skattskyldiga inte belastas med några nya uppgiftsskyldigheter utöver vad som är oundgängligen nödvändigt. Vi föreslog därför att uppgiftslämnandet borde underlättas genom utformningen av erforderliga blanketter. Detta borde ske genom att man använde sig av redan befintliga blanketter och inte införde någon ny. Vi pekade också på att det exempelvis borde vara möjligt att tillgodose de nya uppgiftsskyldigheterna på de ordinarie bilagor som lämnas för jordbruk resp. rörelse. anförde i sitt betänkande (skU 1982/83:50) bl. a. följande med anledning av motionen. Utskottet anser således att förfarandet bör utformas enligt fastställelsemetoden. vill utskottet starkt betona att det av hänsyn till såväl de skattskyldiga som taxeringsmyndigheterna är viktigt att man så långt möjligt söker tillgodose kravet på enkelhet i den praktiska tillämpningen. Detta krav är så mycket mer angeläget som det nya regelsystemet kan förväntas medföra merarbete såväl för skattemyndigheter som för vissa skattskyldiga. Utskottet vill särskilt understryka att bestämmandet av UTB - även med tillämpning av fastställelsemetoden - till mycket stor del skall ske maskinellt och att de skattskyldiga därför oftast inte kommer att behöva lämna fler uppgifter i deklarationen än de gjort . Även i de fall då det för bestämmande av UTB krävs särskilda upplysningar av den skattskyldige bör uppgiftslämnandet avsevärt begränsas. Utskottet förutsätter att RSV genom olika åtgärder så långt möjligt underlättar uppgiftslämnandet. När deklarationsblanketterna års taxering nu finns distribuerade är det lätt att konstatera att några åtgärder för att underlätta för de skattskyldiga inte synes ha vidtagits. En särskild blankett (huvudblankett 12) har införts för beräkning av underlag för tilläggsbelopp (bilaga la-b). Blanketten är avsedd för fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser och omfattar förvärvskällorna annan fastighet, kapital, jordbruksfastiget och rörelse. Detta innebär att blanketten omfattar långt fler frågor än vad som är aktuellt för en vanlig deklarant. Detta komplicerar och försvårar onödigt deklarationen för den genomsnittlige deklaranten. En bättre uppläggning borde ha varit att, i den mån uppgiftsskyldigheten är nödvändig, man infört denna på de bilagor som berör resp. förvärvskälla. Det är vid deklarerandet av resp. förvärvskälla som de aktuella uppgifterna tas fram och skulle därför ganska enkelt kunna användas även för det här ändamålet. med detta konstaterande vill vi framföra att vissa av uppgiftskraven över huvud taget inte är nödvändiga. Andra krav skulle kunna undvaras om de materiella reglerna ändrades. Från sida har i en partimotion föreslagits en översyn och ändring av reglerna såväl för räntetillägg för bostad på jordbruksfastighet som för bil eller liknande. De nuvarande reglerna för bostad på jordbruksfastighet innebär att även räntekostnader som avser investeringar i jordbruksdriften kan bli föremål för räntetillägg, vilket är helt orimligt. När det gäller bil innebär reglerna att tillägget skall beräknas på av anskaffningsvärdet och utgå med diskontot + (vid taxering (). Beträffande bostad anförs i motionen att reglerna bör utformas så att största möjliga likhet med reglerna för schablontaxerade villor uppnås. Det bör bl. a. beaktas att för dessa reduceras effekterna av avdragsbegränsningen genom schablonintäkten, vilket däremot inte är fallet för jordbrukarna med förmånsvärdet. För bil bör räntetillägget beräknas på värdet efter avskrivningar. Vi anser sammanfattningsvis att om räntetilläggsbestämmelserna över huvud taget skall finnas kvar, måste regeringen vidta åtgärder för att förenkla de här behandlade uppgiftskraven. Det är inte rimligt att som utredningsarbete pågår med att förenkla deklarationsförfarandet för personer med tjänsteinkomster utöka och försvåra förfarandet för övriga skattskyldiga. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av enklare deklarationsförfarande vid beräkningen av underlaget för tilläggsbelopp. () () () () lusm vtfuavi tieman m» oooout eocs i «m not asu UPPGIFT OM BERÄKNING AV UNDERLAG 1 2 FÖR TILLÄGGSBELOPP Tilläggsbelopp utgör en del av den statliga inkomstskatten Beskattningsåret (inkormtftret) Blanketten avser enbart fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser. Upplysningar om beräkning av underlag för tilläggsbelopp finns i broschyrerna Deklarationsupplysningar för löntagare och Skatteupplysningar om rörelse, jordbruk och hyreshus. Den som vill ha kvittning enligt punkterna 4 a och 5 a måste själv yrka om detta. An taxera till statlig inkomnskatt (beloppet förs över frän blankett 1 forsta sidan och avrundas nedåt till närmast 100-tal kr) Tillägg för underskottsavdrag Kf Underskön av achablonbeskanad en- eller tvåfamiIjsfenighet (blankett 1 eller F1) Frén make/maka överfort underskottsavdrag i förvärvskälla (del av överfört allmänt avdrag) Underskott av kapital som utgörs av ränta på skuld eller skuld för arvs- aller gåvoskatt vid förvärv av aktier aller andelar i fåmansföretag som är aktiebolag el ekonomisk förening Avgår: Inkomst av tjänn som utgörs av kontant lön från fåmansföreteget som avses i p 4 ovan Underskott av kapital som utgörs av ränta på skuld för arvs- och gåvoskatt som avser jordbruksfenighet, konventionellt beskattad annan fastighet eller ränta på skuld vid förvärv av andalar i handelsbolag som innehar eller bedriver fastigheten eller rörelsen Avgår: Inkomst av jordbruksfastighet (blankett J2 eller J3) konventionellt beskattad annan fastighet (blankett F2, F5 eller F6) eller rörelse (blankett R1 elier R5) som avses i p 5 Utnyttjat avdrag för underskott i övrigt av kapital och underskott av övriga förvärvskällor. Underskott som avser fördelade re parat ionsa vdrag, läggs inte till om underskottet hänför sig till beskattningsår för vilket taxering skett 1983 eller tidigare. Se vidare om denna punkt i ovannämnda broschyrer. Räntetillagg för egen bostad på jordbruksfastighet enligt utredning på baksidan Avgår: Underskott i samma förvärvskälla, dock högst beloppet vid p 7 Inkomst av kapital, dock högst beloppet vid p 7 och högst X000 kr iden mån denna inkomst inte avräknats vid p 2 a + Summa (vid underskott utförs noll i kolumnen) Räntatillägg för bil. båt aller liknande som använts för privat bruk enligt utredning på baksidan Förmån av räntsfritt lån eller lågförräntat lån enligt utredning på baksidan eller på bilaga Avdrag för nedsatt skatteförmåga (Om avdraget inte kan beräknas ifyllas det av taxeringsnämnden, se särtryck RSV 3219 och 3220) Summa (Beloppet överförs till sid 1 på deklarationsblankett 1) 1983/84:2162 9 Förvärvskällan* räntekostnader pl låneskuld#', kr Bostadsbyggnaden* och tomt- 1 Kr (Behöver inte marken* taxeringsvärde, kr fyllas 1) Värdet av samtliga tillglngar 1 Räntetillägg, kr 1 förvärvskällan, kr 1 (överförs till punkt 17 pl framsidan) Bil, bil ellar liknande därav = därav = Ränta, kr jPrivat nyttjande 1 Räntetillägg. ande' (i procent (överförs till punkt |eiier kvotdel) j8 p* Ummtiämn) 1 Ränta, kr 1 Faktiskt erlagd | I ränta, kr (överförs till punkt 9 på framsidan) Utdrag ur 10 § lagen (1947576) om statlig inkomstskatt Underlaget för tilläggsbelopp utgörs av den skattskyldiges beskattningsbara inkomst 1. ökad med belopp varmed avdrag har medgetts enligt 4 5 1 mom. för eget underskott i förvärvskälla, om inte annat följer av 4 morn., eller enligt 11 5 1 mom. för makes underskott i förvärvskälla. 2. ökad med förlust för vilken avdrag har medgetts enligt 4 a § 3. minskad med underskott som skall avräknas enligt 5 mom. 4. ökad med räntetillägg enligt 6 mom. Har summan av skattskyldigs underskottsavdrag och övriga allmänna avdrag överstigit det sammanlagda beloppet av inkomsterna frän olika förvärvskällor, skall den skattskyldige anses ha fån avdrag för underskott först sedan övriga allmänna avdrag har utnyttjats. Motsvarande gäller för det fall att, sedan den skattskyldiges egna allmänna avdrag har utnyttjats, avräkning har skett av andra makens icke utnyttjade avdrag. Underlaget för tilläggsbelopp avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Vid tillämpning av 3 mom. första stycket 1 skall den skattskyldiges underskott av fastighet som avses i 24 S 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) minskas med den vid taxeringen fastställda inkomsten av kapital, dock högst . Vidare skall om den skattskyldige yrkar det den skattskyldiges underskott av kapital minskas med den vid taxeringen fastställda inkomsten m tjänst: i den min underskottet hänför sig till ränta pl skuld avseende förvärv av den skattskyldige vid beskattningsårets utgång tillhöriga aktier eller andelar i fåmansföretag som är aktiebolag eller ekonomisk förening, dock att underskottet inte får minskas med större belopp än vad den skattskyldige under beskattningsåret har uppburit i kontant lön från företaget, av jordbruksfastighet, annan fastighet som avses i 24 § 1 mom. kommu na iskatt a lagen ellar röralse: i den mån underskottet hänför sig till a) ränta på skuld för arvsskatt eller gåvoskatt avseende fastigheten eller rörelsen eller b) ränta på den skattskyldiges skuld avseende förvärv av andelar i handelsbolag som innehar eller bedriver fastigheten eller rörelsen. Underskott av jordbruksfastighet, annan fastighet som evs« i 24 5 1 mom, kommunalskattelagen (1928:370) eller rörelse får om den skattskyldige yrkar det avräknas vid berikning av underlag för tilläggsbelopp vid en senare taxering, dock högst med belopp motsvarande den vid taxeringen fastställda inkomsten av samma förvärvskälla. Avräkning får ske endast vid den taxering som sker sjätte året efter det då taxering för underskottsåret har ägt rum. Avräkningen får fördelas på två allar . Avräkning får ske bara för underskott som har uppkommit under beskattningsår för vilket den skattskyldige enligt 22 § 1 mom. första stycket 1, 2 eller 3 eller tredje stycket taxeringslagen (1956 £23) har varit skyldig att avlämna självdeklaration och även har fullgjort deklarationsskyldigheten under taxeringsåret. Den skattskyldige skall visa i vad mån rätt till avräkning föreligger. 6 mom. Skall den skattskyldige ta upp värde av bostadsförmån som intäkt av jordbruksfastighet skall vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp tillägg göras med ett belopp motsvarande den del av räntekostnaderna på låneskulderna i förvärvskällan som belöper på den egna bostaden. På bostadsbyggnaden och därtill hörande tomtmark skall anses belöpa så stor del av dessa räntekostnader som byggnadens och tomtmarkens taxeringsvärde utgör av värdet av samtliga tillgångar i förvärvskällan. Vid tillämpning av första stycket skall räntetillägget minskas med dels underskott som har uppkommit i den ifrågavarande förvärvskällan. dels den vid taxeringen fastställda inkomsten av kapital, dock högst , till den del denna inkomst inte har avräknats enligt 4 mom. Har den skattskyldige vid beräkning av inkomst av fastighet eller rörelse yrkat avdrag för kostnader för en i räkenskaperna upptagen bil, båt eller liknande tillgång skall tillägg göras med ett belopp motsvarande en beräknad ränta på tillgångens värde i den mån denna har använts för privat bruk. Har den skattskyldige erhållit lån från arbetsgivare aller uppdragsgivare och understiger den faktiskt erlagda räntan på lånet sedvanlig ränta skall tillägg göras med ett belopp motsvarande skillnaden. Sådant tillägg skall göras även om lånet har lämnats till sådan den skattskyldige närstående person som avses i 35 S 1 a mom. nionde stycket kommunalskattelagen (1928:370). Med lån från arbetsgivare eller uppdragsgivare likställs annat lån om det finns anledning anta ett denne har förmedlat lånet. Bestämmelserna i detta stycke tillämpas inte i fall som avses i fjärde stycket av nyssnämnda moment. Utdrag ur lagen (1982:416) om ikraftträdande av lagen (1982:417) om indring i lagen (1947576) om statlig inkomstskatt 10 -12 f f 10 i Vid taxering skall i fråga om förvärvskälla för vilken beskattningsåret har börjat före iakttas följande. Underlaget för tilläggsbelopp skall inte ökas med sådant avdrag för underskott i förvärvskällan som avses i 10 5 3 mom. första stycket 1 lagen (1947 576) om statlig inkomstskatt i den mån underskottet belöper på tid före nyssnämnda dag. Härvid skall om den skattskyldige inte visar annat - så stor del av underskottet anses hänförligt till tid före som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller före nämnda dag och hela beskattningsåret. Motsvarande skall gälla i fråga om räntetillägg enligt 10 & 6 mom. första - tredje styckena 11 i Vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp skall den beskattningsbara inkomsten inte ökas med förlustavdrag som hänför sig till beskattningsår för vilket taxering skall ske eller tidigare, avdrag för underskott som hänför sig till beskattningsår som nämnts men enligt 4 5 1 mom. första stycket 3 lagen (1947576) om statlig inkomstskatt inte får dras av. underskott som har uppkommit till följd av att reparationskostnader hänförliga till sådant beskattningsår sorn nämnts fördelas med stöd av reglerna i punkt 8 av anvisningar tili 25 § kommunalskattalagen (1928-370). 12 f Vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp får avräkning enligt de nya bestämmelserna i 10 5 5 mom. lagen (1947 576) om statlig inkomstskatt inte ske av underskön som har uppkommit under beskanningsår för vilket taxering skall ike eller tidigare.