ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022593 · 1984-03-20 00:00:00 — och (prop. 1983/84:107) I propositionen föreslås att transportforskningsdelegationen (TFD) och kollektivtrafikberedningen (KTB) slås samman till en ny myndighet, transportforskningsberedningen (TFB). Vi accepterar förslaget till sammanläggning. Vi förutsätter dock att detta leder till administrativa besparingar genom att det gemensamma kansliet blir av mindre omfattning än vad de bägge kanslierna tillsammans utgör . Sådana besparingar bör självfallet i stället komma forskningsverksamheten till godo. Kompetensuppbyggnaden inom transportforskning har inte alltid ansett motsvara de förväntningar som ställts av näringsliv och myndigheter. Trots det i propositionen uttalade behovet av kvalitet hos transportforskningen har man inte alls sökt belysa de specifika förutsättningar som gäller för transportforskningsområdet. En stor del av denna forskning bedrivs med undantag av ämnena transport- och trafikteknik även inom ramen för andra ämnen, t. ex. national- och företagsekonomi, kulturgeografi, psykologi m. m. Behoven av en särskild uppstöttning av transportforskningen vid dessa discipliner är därför av särskild vikt. Propositionen framhäver vidare behoven av långsiktig kunskapsuppbyggnad utan något diskussion av hur denna uppbyggnad skall ske och hur man exempelvis skall stimulera tillströmningen av forskare till det relativt sett oetablerade transportforskningsområdet. Dessa frågor har naturligtvis särskild betydelse när man skall avväga resurser och organisationsformer mot varandra i det fortsatta arbetet. Inte heller har man behandlat den fundamentala frågan hur man skall kunna förbättra kontakterna mellan näringsliv, universitet och högskolor. Detta är viktigt då omfattningen av industrins och transportföretagens FoU-verksamhet skattas till och då det från näringslivet ofta uttalats behov av att få bredare kontaktytor med forskningsvärlden. Propositionen har inte heller ägnat någon uppmärksamhet åt hur forskningsresultaten skall nyttiggöras. Skall man, som propositionen föreslår, lägga stora resurser på tillämpad forskning måste en helt annan uppmärksamhet ägnas åt utbyggnad av mottagarresurser inom förvaltning och industri. Vi finner det angeläget att TFD noga beaktar dessa frågor och därefter till berörda organ lämnar förslag till lösning av de problem vi tagit upp. Det är angeläget att regeringen vid valet av ordförande till den nya myndigheten väljer en person som omfattas av stort förtroende hos de myndigheter och övriga avnämnare som är berörda av TFB:s verksamhet. Vi anser att det vore en fördel om denna person stod fri från koppling till myndigheter eller näringar med anknytningar till transportväsendet. Med anledning av ovanstående hemställer vi 1. att ger regeringen till känna vad vi anfört om administrativa besparingar i samband med upprättandet av Transportforskningsberedningen, 2. att ger regeringen till känna vad vi anfört om sådana obesvarade frågor i propositionen som Transportforskningsberedningen bör studera, 3. att ger regeringen till känna vad vi anfört om valet av ordförande i .
mot · G7022594 · 1984-03-20 00:00:00 — och (prop. 1983/84:107) Chefen för anmälde i årets budgetproposition att regeringen i fortsättningen inte avsåg att beräkna medel för enheten för radiologisk onkologi vid via de avgifter som tas ut för forskning av kärnkraftsindustrin och som disponeras av , . Det rör sig f. n. om drygt 1 milj. kr. Föredragandens förslag framfördes så sent att och inte har haft möjlighet att i vederbörlig ordning bereda frågan om den resursförändring som detta medför för . Detta innebär att om inte erforderligt belopp kan ställas till enhetens förfogande på annat sätt måste verksamheten skäras ned i motsvarande grad fr. o. m. /85. Detta skulle resultera i en halvering av forskningsgruppen jämte bortfall av alla materiella resurser (till djurhållning m. onkologi sysslar med uppkomsten av tumörer. Risken för tumörer är grundläggande för våra skyddsnormer, såväl när det gäller strålning som för en rad kemiska ämnen. Detta beror på att tumörer ofta visat sig kunna uppstå i människan efter lägre doser resp. koncentrationer än vad som fordras för att åstadkomma andra, mer akuta skador. För att kunna värdera en strålrisk fordras kännedom om hur andra faktorer som miljöpåverkan, levnadssätt, kostvanor etc. kan inverka på strålningens tumörframkallande förmåga. Sådan kunskap är naturligtvis speciellt viktig vid bedömningar av de mycket låga stråldosernas verkan. Verksamheten vid enheten har därför i hög grad koncentrerats på studier hur framför allt ålder (fosterrisker), kön, hormonbalans, ärftlighet och immunförsvar kan påverka tumöruppkomsten i djur efter bestrålningar. har i en skrivelse till Jordbruksministern framhållit betydelsen av att vi i vårt land kan bibehålla en sakkunskap och experimentell erfarenhet inom ett område som är nödvändigt för prövning av strålningens och cancerogena substansers tumörframkallande verkan. Än större betydelse synes det mig dock vara att vi i vårt land kan bibehålla en biologisk-medicinsk sakkunskap inom strålskyddsområdet. i saknar sådan expertis och enheten för radiologisk onkologi synes vara den enda institution i som studerar strålningens cancerframkallande effekt i däggdjur. Enhetens sakkunskap har därför också i stor utsträckning tagits i internationellt anspråk. Forskare vid enheten är därtill lärare i ämnet radiologisk katastrofmedicin med arméns och marinens lärarfackskolor samt för medicine kandidater vid . Jag finner det angeläget att åtgärder vidtas för att enhetens verksamhet skall kunna fortgå i nuvarande omfattning. bör därför ställa sådana resurser till förfogande för eller strålskyddsinstitutet som möjliggör detta. Inför /86 måste därefter regeringen återkomma till med ett nytt förslag till enhetens fortsatta finansiering. Med anledning av ovanstående hemställer jag att måtte besluta att anslå 1 milj. kr. för /85 till alternativt finansiera verksamheten vid enheten för radiologisk onkologi.
mot · G7022598 · 1984-03-20 00:00:00 — Per m. fl. Forskning (prop. 1983/84:107) Flygteknisk forskning, utveckling och provning bedrivs i , framför allt vid den flygtekniska försöksanstalten (FFA). Denna forskning är mycket kvalificerad och den är därför en pådrivande kraft för utvecklingen av vårt lands tekniska och vetenskapliga kompetens. I regeringens forskningsproposition föreslås att medlen för flygteknisk forskning skall fördelas via styrelsen för teknisk utveckling (STU). Mot bakgrund av STU:s begränsade flygtekniska/flygindustriella kompetens bör enligt vår mening medlen i stället fördelas direkt av industridepartementet. Detta bör ges regeringen till känna. I betänkandet Svensk flygteknisk forskning långsiktig inriktning och resursbehov (SsFÖ 1983:1) framhålls att bristen på medel har resulterat i att forsknings- och försöksteknisk materiel delvis är föråldrad. 1 betänkandet föreslås därför att medel ställs till förfogande för anskaffning av en transsonisk vindtunnel (eller annan likvärdig sådan), en ny låghastighetsvindtunnel och en superdator. Det ansvariga statsrådet och remissinstanserna instämmer i utredningens uppfattning om behovet av nya vindtunnlar. Regeringen anser sig emellertid inte kunna föreslå byggandet av en sådan tunnel. Detta ställningstagande kommer att resultera i ökade problem för svensk flygindustri. Flygindustrin kommer att tvingas att förlägga en ännu större del av sina beställningar utomlands därför att FFA saknar moderna vindtunnlar. a. detta skäl planerar nu FFA en minskning av personalen med ca 40 personer. har en mycket kvalificerad flygteknisk forskning, och tidsenliga vindtunnlar hos FFA torde ge goda möjligheter till kunder även från andra länder, vilket skulle gagna svenskt flygtekniskt kunnande, handelsbalans och sysselsättning. Något väsentligt nytillskott av vindtunnlar har inte skett . Vid försvarsbeslut hävdade vi: Det vore olyckligt om inte nu i samband med flygplansbeslutet fattar beslut om att landet skall tillföras en modern vindtunnel. Ett sådant beslut är uppenbarligen samhällsekonomiskt motiverat. (FöU 1981/82:18 res. En ny vindtunnel beräknas kosta ca 250 milj. kr. Vid en blandad finansiering torde försvarets andel röra sig i storleksordningen 6070 milj. kr. Det är angeläget att utrymme skapas för byggande av en vindtunnel i . Frågan bör därför tas upp inom ramen försvarskom Inför kommitténs ställningstagande bör nya förhandlingar upptas med bl. a. , Tekniska högskolan, , m. fl. för att utreda möjligheterna för gemensam anskaffning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående fördelningen av medlen till flygteknisk forskning, 2. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en transsonisk vindtunnel. () () () () ()
mot · G7022599 · 1984-03-20 00:00:00 — och (prop. 1983/84:107) I propositionens bilaga 6 behandlas bl. a. forskningsverksamheten för odling av fisk och skaldjur. Föredragande statsrådet anför bl. a. att nya resurser inte skall tas i anspråk för administration, upprustning m. m. Befintliga resurser bör i stället utnyttjas så effektivt som möjligt. Olika institutioner är verksamma inom havsforskningen samt i arbetet med utveckling av fisk- och skaldjursodning. Detta anser vi är värdefullt. är självfallet ett mycket intressant område för detta forsknings- och utvecklingsarbete. I finns därför ett flertal viktiga forskningsanläggningar och laboratorier. Vid i har och en gemensam anläggning, vilken är nyuppförd. I finns dels , dels universitets station på och dels Kungliga marinbiologiska station . Statskontoret har i en rapport (1982:34) föreslagit en samlokalisering av havsforskningslaboratoriet och . Utgångspunkten i förslaget är att forsknings- och undersökningsverksamheterna hålls skilda åt även i fortsättningen. Samlokaliseringen kommer dock att medföra väsentliga rationaliseringsvinster med samutnyttjande av viss personal och vissa lokaler. Även funktioner som bibliotek, viss laboratorieutrustning m. m. kan samutnyttjas. Kostnaderna för två separata utbyggnader enligt föreliggande planer beräknas av statskontoret till sammanlagt ca 38 milj. kr. En samordnad laboratorieutbyggnad vid beräknas kosta ca 32 milj. kr. och kostnaden för en samlokalisering vid beräknas till ca 26 milj. kr. Det finns alltså stora vinster att göra redan vid utbyggnaden genom en samlokalisering. Till detta kommer sedan lägre driftskostnader genom det samutnyttjande av olika resurser som tidigare nämnts. Det finns dessutom anledning att understryka vikten av att nybyggnation kommer till stånd , bl. a. beroende på den undermåliga arbetsmiljön och trångboddheten både vid havsfiskelaboratoriet och . Jordbruksministern har tidigare (bl. a. i prop. 1983/84:10) fört fram tanken på att viss del av havsfiskelaboratoriet kan flyttas till syd- eller öst-kusten och med anledning därav påbörjat ytterligare en utredning angående havsforskningsresurser. Det finns f. n. inga skäl som talar för en flyttning av resurser från Tvärtom finns många skäl som talar för ett bibehållande av resurserna där de redan finns. a. kan nämnas följande: Mer än hälften av fångstvärdet som landas kommer från västerhavet. De fiskarter som finns i finns alla på , men inte tvärtom. Skaldjuren som har ett stort fångstvärde finns endast på . Den ökande verksamheten med musselodlingar finns i . Ett fullt fungerande havsfiskelaboratorium kräver en miljö med rent vatten. I finns detta, både oceaniskt och bräckt vatten. I t. ex. finns möjligheter att i nära anslutning till verksamheten bedriva försök i ostörd miljö. Efter ett omfattande arbete har med omgivningar avsatts som naturreservat framför allt av vetenskapliga skäl. Med hänvisning till det anförda hemställs > att som sin mening ger regeringen till känna att i skall bibehållas samt att regeringen tar initiativ till samordning av och verksamheter när det gäller lokaler m. m. så att planerna på ny- och ombyggnader av lokaler möjligt kan påbörjas.
mot · G7022600 · 1984-03-20 00:00:00 — och (prop. 1983/84:107) På utnämnde regeringen till innehavare av första professur i kvinnohistoria, placerad vid i . Där finns även de Kvinnohistoriska samlingarna, numera som en del av universitetsbiblioteket. För att ytterligare stärka denna profil har fört fram förslag om en ny professur i litteraturvetenskap, med inriktning på kvinnolitteratur. Ämnet litteraturvetenskap vid i befinner sig i ett mycket ogynnsamt läge jämfört med samma ämne vid universiteten i , och . Vid dessa universitet har man haft två professurer i nordisk och/eller allmän litteraturvetenskap; i har en tredje professur inriktad mot dramaforskning tillkommit, i en professur i litteratursociologi, i en i barn- och ungdomslitteratur. Ämnet litteraturvetenskap i har en mycket aktiv och livaktig forskning. Där finns över 80 doktorander, representerande ett vitt spektrum av avhandlingsämnen, varför behovet av ökade resurser för undervisning och handledning inom forskarutbildningen är trängande. Redan för mer än två decennier sedan betraktades en andra professur i litteraturvetenskap i av dåvarande UKÄ som den mest angelägna inom hala det humanistiska fältet, och 1974 föreslogs den av fakultetsberedningen för humaniora och teologi för /78. Vad som har hänt har accentuerat behovet av den nya tjänsten: den oerhört starka utvecklingen både i fråga om metoder och nya områden för forskningen gör det svårt att ligga på topp i ämnet när och regionen endast disponerar en enda professur i ämnet. UHÄ föreslår i sin anslagsframställning inför /85 att en tjänst som professor i litteraturvetenskap, särskilt kvinnolitteratur, inrättas vid universitet i . UHÄ stryker under att med de Kvinnohistoriska samlingarna och professuren i kvinnohistoria tillsammans med den föreslagna professuren skulle en solid grund för humanistisk kvinnoforskning vara byggd vid . Förslaget om den nya tjänsten får, skriver UHÄ, ytterligare tyngd genom inriktningen på kvinnolitteratur, ett specialområde där en fast grund lagts genom pionjärgärning. Föredragande statsrådet har i årets forskningsproposition inte lagt något förslag om en professur i kvinnolitteratur utan hänvisar till de satsning ar som görs allmänt på jämställdhetsforskning. Vi välkomnar den satsningen, men anser att den inte bör utesluta en direkt satsning på en tjänst, inriktad på kvinnolitteratur, vid i . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar att en professur i litteraturvetenskap, särskilt kvinnolitteratur, inrättas vid i /85. SVARTBERG (s) ()
mot · G7022602 · 1984-03-15 00:00:00 — och (prop. 1983/84:107) I en rad tidigare sammanhang har förslag lagts om ökade möjligheter till FoU-verksamhet i och vid stiftelsen . Bakgrunden är det hårt drabbade och det engagerade arbete som olika intressenter inom länet lägger ned på att genom ökade FoUaktiviteter främja den regionala utvecklingen. En arbetsgrupp inom UHÄ har föreslagit en modell som till rimlig kostnad och utan att rubba den principiella grunden för forskningsorganisationen i landet ger sådana möjligheter. I finns en grund att bygga på. Stiftelsen , där är huvudfinansiär, har fått i gång en rad angelägna aktiviteter vad gäller kontakter, information och FoU främst inom teknikområdet, exempelvis sågverks-, kemi- och mineralområdena. Samarbete sker med högskolan i och den forskningskunniga personal som finns där och med bl. a. tekniska högskolor. Sammanlagt kan verksamheten få stor betydelse för att främja lokal och regional utveckling. Nämnda arbetsgrupp har föreslagit att högskolan i fr. o. m. 1984/85 får 1 milj. kr. i förstärkning för FoU-aktiviteter, kontaktverksamhet m. m. och att FoU-råd får . i statsbidrag fr. o. m. . Tillskott med dessa belopp skulle, mot bakgrund av att en grund finns, medföra en väsentlig effektivitetshöjning och möjligheter till systematisk verksamhet och samverkan. I den forskningspolitiska propositionen har en så liten del av förslagen tagits upp att effekterna i och inte kan bli de avsedda. bör i enlighet med FOMI:s förslag tillföras 1 milj. kr. 1984/85 för att mera aktivt kunna medverka i kontaktverksamhet som leder till forskning och information om forskning samt för att själv bättre kunna planera och bedriva FoU-verksamhet. Likaså bör FoUråd få föreslaget statsbidrag med . De små erforderliga medlen kan frigöras genom omprioritering inom ramen för de medel som anvisas i proposition 1983/84:107. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkning av FoU-verksamheten vid högskolan i resp. FoU-råd. () () 1* 1983/84. Nr 2601 2614.
mot · G7022604 · 1984-03-20 00:00:00 — Forskning (prop. 1983/84:107) Ämnet allmänmedicin infördes i den nya utbildningsplanen för läkarlinjen fr. o. m. ht 1983 (UHÄ). Redan tidigare hade dock startat en försöksverksamhet i allmänmedicin i läkarutbildningen. Denna försöksverksamhet i ämnet allmänmedicin startade genom att klinisk lärare tillsattes. Första kursen gick ht 1980. Sektionens verksamhet finansierades genom överskott och budgetreserv (vakanta tjänster m. Satsningen på allmänmedicin i kostar med nuvarande besättning ca . Denna resurs är för liten. Genom att anslagen för utbildning och forskning urholkats genom bl. a. per capita-sänkningar, för låga täckningsanslag för löneökningar och för låg prisomräkning har fakulteten numera ett budgetunderskott på ca 5 milj. kr./år. Dessa underskott täcks genom att praktiskt taget alla aktivitetsavsättningar prutats bort. Vidare har forskarassistentoch docenttjänster vakanthållits. Inför kommande budgetår diskuteras indragning av ca tio tjänster. Att i det ekonomiskt besvärliga läget fortsätta att internt finansiera ämnet ter sig alltmer omöjligt. I den nya lokala planen för läkarlinjen skall dessutom ämnet öka fr. o. m. ht 1984. Detta kan nu under inga förhållanden genomföras. Vid och har professurer i allmänmedicin redan inrättats. Trots att startade först har ännu inte någon professur inrättats där. Detta är mycket nedslående för fakulteterna då man redovisat mycket goda resultat från försöksverksamheten. Entusiasm och frivilliga åtaganden från de inblandade har varit en förutsättning för den hittillsvarande verksamheten i allmänmedicin vid . Etablerandet av en professur anses dock som en given förutsättning för att fortsätta och utveckla verksamheten. Något sakligt skäl för att sätta på undantag gentemot och finns inte. Med stöd av det anförda hemställs att en professur i allmänmedicin inrättas vid .
mot · G7022606 · 1984-03-20 00:00:00 — 1983/84:107) Svenskt konsthantverk och formgivning är utsatta för en hård internationell konkurrens. Ett vitalt konstnärligt liv inom landet ger också internationella framgångar. Det har andra länder visat. Det är viktigt att börja på utbildningens område. Ett sätt är att inrätta professurer vid högskolor för att bl. a. höja utbildningens status. UHÄ har föreslagit inrättande av en professur i keramik och glas vid i . Förslaget har emellertid inte tagits upp av regeringen i årets forskningsproposition. När huvudläraren vid utbildning avseende keramik och glas avgår, ger detta ett ypperligt tillfälle att inrätta en professur i stället för huvudlärartjänsten. Den ringa merkostnaden kan beräknas till ca . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om professur i keramik och glas vid .
mot · G7022607 · 1984-03-20 00:00:00 — Motion 1983/84:2607 Forskning (prop. 1983/84:107) Att främja samverkan mellan det omgivande samhället och högskoleenheterna är inte primärt en fråga om ökade resurser, säger utbildningsministern. Detta framgår dessutom av de utredningar som genomförts rörande de nya högskolornas utveckling till regionala resurser för FoU och annan vetenskaplig service. Emellertid visar erfarenheten att medel för planering och igångsättande av FoU-projekt är av stor betydelse för att vissa regioner skall komma i åtnjutande av särskilda FoU-satsningar. De nya högskoleorganisationerna visar sig vara effektiva förmedlare av regionalt anknutna FoU-behov. Beroende på de medel som står till buds kan man här utveckla effektiva former för att stimulera och stödja innovationsprocesser i samhälle och region även ur vetenskaplig synpunkt. Både nyttjarinformationsutredningen och FOM1 visar på de gynnsamma resultat som vissa högskolor kunnat uppvisa beträffande regional samverkan. Dessa framgångar är relaterade till tillgång till medel för initiering av projekt. Utvecklingen av dylika medel borde därför ske i den takt som föreslagits, utan att nödvändigtvis vara kopplade till de fasta organ som FOMI föreslår. En särskild satsning på medel för kontaktverksamhet och liknande aktiviteter kommer att ge de nya högskolorna nya och fördjupade kvaliteter av betydelse för den regionala utvecklingen. Man gör därmed FoUresurserna i landet tillgängliga även i regioner belägna långt ifrån universitet och högskolor med fast forskningsorganisation. Därmed svarar man dessutom mot den spirande efterfrågan av FoU-service som utvecklas i olika regioner i takt med att berörda nya högskolor etableras eller förankras i sin bygd. De nya högskolornas roll måste här ses som en länkfunktion mellan samhälle och organisationer med fast forskningsorganisation. Under anslaget D 28, Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål, beräknar utbildningsministern 1,5 milj. kr. för nämnda ändamål. Med den snabbt växande efterfrågan av FoU-service som föreligger kommer dessa medel antingen att ge en alltför svag respons i förhållande till de förväntningar som finns eller att ge stöd åt alltför få högskoleenheter. Det är därför av vikt att anslaget ges en utveckling som snabbare svarar mot etablerade regionala behov. Anslaget bör därför byggas ut i den takt som i första hand föreslår, dvs. en ökning med 1,5 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om årlig ökning av anslaget för kontaktverksamhet m. m. vid de nya högskolorna.