ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021319 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Svensk havsresursverksamhet (prop. 1983/84:10) I proposition 1983/84:10 anges de allmänna utgångspunkterna och förutsättningarna för den svenska havsresursverksamheten samt åtgärder för att främja denna. Åtgärderna syftar i första hand till ett bättre utnyttjande av havsresurserna i och utanför . Enligt gjorda beräkningar kommer det att i de brittiska och norska delarna av investeras runt . Mot denna bakgrund är det nödvändigt att gör sitt yttersta för att i största möjliga utsträckning få delta i denna gigantiska industrisatsning. Den svenska industrins möjligheter till samspel med den internationella offshoremarknaden måste därför uppmärksammas och beaktas i samband med upprättande av handelsavtal. utsikter till framgång är helt beroende av våra forskningsinsatser, som bör samordnas och effektiviseras. Det förefaller naturligt att huvuddelen av forskningen rörande havsresursverksamhet koncentreras till . Här finns redan bl. a. landets enda oceanografiska institution, marintekniska institutet, säkerhetsutbildningen för offshorepersonal, Arendalsvarvet med ett avancerat offshoreprogram och utvecklingsarbete vad avser fartyg och pråmar för arktiska förhållanden. Man bör beakta möjligheten att utnyttja resurser som annars inte kommer till användning. Havstekniken erbjuder en expansiv marknad där vi kan göra oss ännu mer gällande genom att tillvarata och utveckla vårt kunnande. Detta kan endast ske genom en intim samverkan mellan företag och institutioner för forskning och utveckling. Vi måste medverka till en offensiv satsning inom havsteknikens alla områden. Frånsett de påpekanden som vi här gör, har vi inga invändningar mot de riktlinjer som regeringen lägger fram. Sålunda tillstyrks propositionen i dessa delar. Vad som anförts om offshoreprogram m. m. bör regeringen beakta i den fortsatta handläggningen av de ärenden som riksdagsbeslutet kommer att leda till. bör därför göra ett uttalande av denna innebörd. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen har anförts om svensk havsresursverksamhet. . () () () () PER () () () () PER () () () ()
mot · G7021320 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Det är angeläget att ta vara på all energi som kan bidra till en effektiv energiförsörjning och en minskning av vårt oljeberoende. Inom industrin finns åtskillig spillvärme att ta vara på. Inom ramen för en effektiv energihushållning är det viktigt att så stor del av spillet som möjligt nyttiggörs. Priset på ren överskottsenergi, dvs. sådan energi som industrin själv inte kan utnyttja, bör inte vara annat än noll för användaren. I det fall industrin har kostnader i samband med att denna typ av energi utnyttjas, bör dessa kostnader täckas av nytt jaren. I vissa fall kan det vara så att industrin själv har möjlighet att ta vara på spillet, men att det samhällsekonomiskt sett är bättre att spillvärmen matas in i ett fjärrvärmenät. I ett sådant fall är det rimligt att kommunen/samhället får utnyttja denna värmekälla, men att industrin ersätts för sin alternativkostnad. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om användande av överskottsenergi. () () () () ()
mot · G7021322 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Vi är nu inne i en betydande konjunkturuppgång och ekonomisk tillväxt. Trots detta ökar arbetslösheten och särskilt i skogslänen är situationen dyster. I t. ex. var nära 9000 personer arbetslösa . Detta är den högsta siffra som uppmätts . Insatserna att skapa bestående arbeten är otillräckliga och för ungdomslagen gäller det att hitta sysselsättning som är produktiv och som kan ge resultat . I skogslänen och glesbygden skulle många av dagens arbetslösa kunna beredas sysselsättning med stamkvistning och annan skogsvård. Stamkvistning är en åtgärd för att få fram de bästa sortimenten ur rotstocken. Skogshögskolan redovisar i en uppsats i Skogsfakta nr 1/1982 med rubriken - för bättre framtida virkeskvalitet synpunkter på betydelsen av stamkvistning. , kommuner och vissa skogsföretag har också startat verksamhet, om än i begränsad omfattning. I den nämnda artikeln konstateras inledningsvis att kvalitetsutbytet vid försågning drastiskt sjunkit . Vid de norrländska och mellansvenska sågverken var 1925 den s. k. o/s-andelen för tall för att uppgå till . Denna utveckling måste anses mycket oroande för en av våra förnyelsebara basnäringar. Om försågningens utfall kunde resultera i virke värt > mer än vad fallet är skulle avsevärda fördelar stå att vinna. Stamkvistning är en insats som ger utdelning först , kanske . Det är inte förvånande om den enskilde skogsägaren ställer sig tveksam till en relativt stor arbetsinsats som han endast i undantagsfall själv får ekonomiskt utbyte av under sin livstid. Med hänsyn till skattetrycket - där en skogslikvid endast ger en mindre del av de totala intäkterna till skogsägaren - blir intresset ännu mindre. Staten blir den stora vinnaren. Det borde därmed vara ett i första hand allmänt intresse att stimulera och uppmuntra till stamkvistning. Av vad som redovisats torde frågan enklast kunna ställas om vi har råd att underlåta att bygga upp detta framtida kapital, och på sitt sätt brådskar åtgärder av detta slag. Det intensiva skogsbruk vi har leder till gradvis kvalitetsförsämring av virket. Föryngring genom plantering sker i glesa förband vilket medför snabb volymtillväxt men också stor kvistsättning. Skogsdöden i torde också ge stora chanser att öka exporten av kvalitetsvirke i synnerhet från landets norra delar. En planerad stamkvistning skulle skapa stor sysselsättningseffekt, kanske 4000-5000 årsarbeten. Därutöver skulle det nationalekonomiskt skapas kvalitetsmässigt bättre skogsvirke och ökade resurser. Med anledning av ovanstående föreslår vi 1. att beslutar medge att arbetsmarknadsverket låter anvisa stamkvistning som beredskapsarbete åt arbetslösa, 2. att beslutar begära att regeringen uppdrar åt att i samråd med skogsägarorganisationer och organisera verksamheten, 3. att beslutar uttala sig för att frågan prövas så att verksamheten med hänsyn till situationen på arbetsmarknaden kan komma i gång. () () minab/gotab 1984 77681
mot · G7021323 · 1984-01-24 00:00:00 — Fri sjukvård för statsanställda med psoriasis Psoriasis är en hudsjukdom, som är obotlig. Den är ärftlig och anlagen kan finnas i flera generationer utan att utlösas. I vissa fall kan psoriatiker också drabbas av ledbesvär. Psoriasis behandlas på olika sätt. Den traditionella behandlingen består av utvärtes behandling av huden i form av bastubad, bad, ljusbehandling och därefter insmörjning. Man räknar med att av befolkning lider av psoriasis. Av dessa behöver kontinuerlig behandling under större delen av livet. I driver fem öppenvårdsanläggningar för psoriatiker, i regel öppna . Länsavdelningens sjukvårdande verksamhet är reglerad genom avtal mellan i , hälso- och sjukvårdsnämnd och länsavdelningen. Behandlingsanläggningarna, vid vilka ca 70000 behandlingar utfördes , ingår i sjukvårdsplan. Verksamheten finansieras, förutom av ersättningar från socialförsäkringen, i sin helhet av . Genom ovannämnda avtal gäller också samma regler för patienter, som vid annan offentlig sjukvård. Patientavgifter, högkostnadsskydd etc. är således desamma. har tillsyn över verksamheten och dess revisorer granskar den ekonomiska förvaltningen. 148 § allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (AST) regleras bl. a. frågan om rätt till ersättning för sjukvårdande behandling. En förutsättning för att ersättning härför skall kunna utgå är att den sjukvårdande behandlingen meddelas inom den offentliga vården. Statligt anställda med psoriasis har fram t. o. m. 1981 fått ersättning enligt 48 § AST för sjukvårdande behandling vid länsavdelningens öppenvårdsanläggningar. har på förfrågan meddelat berörda statliga myndigheter, att rätt till ersättning enligt ovannämnda paragraf för den aktuella behandlingen inte föreligger. Enligt statens arbetsgivarverks tolkning, omfattas däremot vård vid exempelvis KS, SÖS och av bestämmelserna för fri sjukvård för statligt anställda. Vid sjukhusen meddelas vård under en begränsad del av dagen. Dessutom tillämpas tidsbeställning. Förutom merkostnader och produktionsbortfall för den statliga arbetsgivaren innebär detta väsentliga nackdelar för de psoriasissjuka statligt anställda, som härigenom kommer att få lägga ned avsevärd tid på resor och väntan på sjukhus. har erbjudits att överta länsavdelningens behandlingsanläggningar men föredrar, att verksamheten fortsätter i samma regi som . Följaktligen har dimensionerat öppenvårdsresurserna vid sjukhusen härefter. Statligt anställda med psoriasis diskrimineras härigenom ekonomiskt när de låter sig behandlas i öppenvård vid i . Länsavdelningen har påpekat detta för utan att vinna förståelse härför. Vi anser, att psoriasissjuka inte skall behöva bli ekonomiskt lidande på grund av en misstolkning av begreppet offentlig sjukvård. Vård vid i bör därför i detta avseende jämställas med offentlig sjukvård. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att vård vid som står under överinseende av sjukvårdshuvudman vid fråga om huruvida ersättning för vårdkostnaderna skall jämställas med offentlig sjukvård.
mot · G7021327 · 1984-01-24 00:00:00 — och analyser av kvinnors arbetsmarknad kommer förändringar att ske på den svenska arbetsmarknaden. Den snabba tekniska utvecklingen med bl. a. datorisering och robotar kommer att medföra omställningar för stora grupper av arbetstagare. Det gäller inte minst för kvinnor, vilkas arbetsmarknad snarare har blivit trängre trots de insatser som gjorts för att vidga den. Datoriseringen slår, i förhållande till många tidigare tekniska förändringar, in på många områden . Den påverkar industri, kontor, handel, banker och stora delar av den offentliga sektorn m. m. Det är framför allt arbetsuppgifter som försvinner, där många kvinnor har haft sina arbeten. Införandet av robotar i förening med datoriseringen kommer trots en kraftig ökning av industriproduktionen knappast att medföra någon ökning av industrisysselsättningen. Snarare kommer den att minska. Många av de arbeten som försvinner besätts av kvinnor. som detta sker kommer den offentliga sektorn, som sugit upp en stor andel av den kvinnliga arbetskraften, inte att öka i samma snabba takt som . De deltidsarbetande, som huvudsakligen utgörs av kvinnor, ökar nu sin arbetstid, vilket ytterligare minskar antalet arbetstillfällen. Den här beskrivna utvecklingen drabbar i högre grad kvinnorna än männen. Dels är kvinnorna en större del av de nytillträdande på arbetsmarknaden, dels har kvinnorna sina arbeten på områden som kommer att utsättas för stora omställningar och där antalet jobb som rationaliseras bort blir stort. Det är därför av stor vikt att arbetsmarknadspolitiska åtgärder m. m. kan sättas in för att motverka att kvinnorna trängs tillbaka på arbetsmarknaden. En viktig del i detta arbete är att arbetsmarknadsmyndigheterna, regering och riksdag får en snabb information om vad som sker i fråga om kvinnornas arbetsmarknad. Länsarbetsnämnderna bör därför åläggas att göra länsvisa analyser över utvecklingen på arbetsmarknaden för kvinnorna och rapportera om utvecklingen och de åtgärder som vidtagits till . Sådan rapportering bör kunna ske en gång varje kvartal. Med hänvisning till ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att åt AMS uppdra att ta fram länsvisa analyser av kvinnornas arbetsmarknad, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det av länsarbetsnämndernas månadsrapporter klart skall gå att utläsa förändringar i kvinnornas sysselsättningssituation inom olika yrken.
mot · G7021329 · 1984-01-24 00:00:00 — Lokalisering till av statlig ADB-verksamhet Statens löne- och pensionsverk (SPV) - beläget i - är huvudman för statens centrala löneuträkningssystem och personaladministrativa informationssystem. Ca 350 myndigheter inom den civila statsförvaltningen är i huvudsak obligatoriskt anslutna till nämnda system. Antalet löneutbetalningar är drygt 160000 st./mån. och de utbetalade nettolönerna uppgår till ca 700 milj. kr. Därutöver är en betydande mängd personalstatistik datorbaserad och underordnad SPV. Maskinell bearbetning för SPV sker i vid datoranläggningar till vilka även SPV:s systemutvecklingsarbete är kopplat. Med hänsyn till att har betydande datorkraft - statlig och privat och även en betydande kompetens tillgänglig för systemutveckling finns det enligt min mening starka motiv - inte minst regionalpolitiska - som talar för en utflyttning av statliga datoranläggningar från till . Överföringen av data via telenätet och den allt större tillgången på terminaler inom statlig verksamhet underlättar en utflyttning. Även centrala (), som är lokaliserad i och som hanterar en stor mängd data, kan med fördel överföra sina datatjänster till servicebyrå i . Frågan om upphandling av statliga datatjänster från privata dataföretag i bör därvid också övervägas. Med åberopande av det ovan anförda får jag hemställa att hos regeringen begär utredning om möjligheterna till utflyttning av statlig dataverksamhet från till . 1 1983184.3 sami.
mot · G7021331 · 1984-01-23 00:00:00 — och för rörelsehindrade arbetssökande Handikappade arbetssökande har tidigare kunnat vända sig till speciella tjänstemän (arbetsvårdare) på arbetsförmedlingarna. Genom den omorganisation som AMS genomfört har arbetsvårdarfunktionen avskaffats. Arbetsvärdarna fick genom regelbundna kontakter med arbetshandikappade stor kunskap och erfarenhet om de problem och förutsättningar som den handikappade arbetssökande hade. Vid länsarbetsnämnderna har det tillsatts konsulenter för hörsel- och synskadade arbetssökande. Man kan konstatera att det inte finns kunskap hos den enskilde arbetsförmedlaren om de speciella problem som en rörelsehindrad person har, då han eller hon söker arbete. Den enskilde arbetsförmedlaren kommer ytterst sällan i kontakt med gravt rörelsehindrade arbetssökande. Gäller det en syn- eller hörselskadad arbetssökande kan arbetsförmedlaren vända sig till experten, dvs. konsulenten för syn- eler hörselskadade vid länsarbetsnämnden, och genom honom få det stöd och den specialkunskap som erfordras för att en lyckad arbetsplacering skall kunna komma till stånd. För rörelsehindrade arbetssökande blir det ofta fråga om stora anpassningar av den enskilda arbetsplatsen för vilka det fordras specialkunskaper. Det är således högst otillfredsställande att det inte finns konsulenter även för rörelsehindrade vid länsarbetsnämnderna. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att regeringen tar initiativ till att vid varje länsarbetsnämnd avdelas en tjänsteman som konsulent för rörelsehindrade arbetssökande. () ()
mot · G7021332 · 1984-01-23 00:00:00 — och om arbetsbiträde till handikappad Vi konstaterar att handikappkommitté i sitt betänkande Introduktionsstöd och lönebidrag (Ds A 1983:14) inte har föreslagit att lönebidraget skall kunna kompletteras med möjligheten att använda arbetsbiträde. Trots de insatser som vidtagits för att förbättra sysselsättningsläget för arbetshandikappade kan man notera att bland de gravt handikappade saknar fortfarande flertalet en anställning. Dt har visat sig att många arbetsgivare trots lönebidrag inte är beredda att anställa gravt handikappade människor. Hade möjligheten funnits att kombinera en lönebidragsanställning med ett arbetsbiträde hade förutsättningarna för gravt handikappade att få en anställning avsevärt ökat. Flera utredningar, bl. a. handikappkommittén, har påvisat att det från samhällsekonomisk och mänsklig synpunkt är betydligt bättre om det är möjligt att få fram ett arbete i stället för en plats inom den skyddade sektorn eller förtidspension. Mot denna bakgrund synes det vara angeläget att ytterligare förbättra stödet till de gravt handikappade. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller hos regeringen om ändring av reglerna för arbetsbiträde så att arbetsbiträde kan medges till gravt handikappade i kombination med en lönebidragsanställning. () ()
mot · G7021333 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1333 m. fl. Lokaliseringen av myndigheter vid översyn av den regionala organisationen Som ett led i statens sparåtgärder sker det f. n. sektorsvis översyn av verksamhetsområden som avser regionala myndigheter. Det har för vidkommande medfört en ökad koncentration av enheter till . har beslutat om flyttning av dels , dels länsåklagarmyndigheten från till . Inom finns det också förslag om att Samhällsföretags regionala stiftelse i län skall avvecklas och uppgifterna överföras till stiftelsen för . Även i detta fall skulle huvudkontoret placeras i . Liknande tendenser finns inom andra områden. Denna förflyttning av myndigheter är olycklig. Den drabbar enbart och rubbar därmed på ett allvarligt sätt den regionalpolitiska balansen i . Servicen försämras också för föertag och enskilda människor i östra . De olika besluten har skett helt skilda från varandra. Enda motiveringen för lokalisering av myndigheter till har varit att är stort befolkningsmässigt. Det är ett alltför snävt synsätt. Beslut av denna art är av oerhört stor betydelse för regioner och människor och bör därför föregås av mera allsidiga utredningar. a. måste man belysa konsekvenserna för olika län vid förändringar i den regionala organisationen. Vid eventuella framtida utredningar om ändringar i regional indelning och förvaltning bör man iaktta målen såsom tillgång av arbete och service i hela landet samt bevarad regionalpolitisk balans. Dessutom bör man undvika ytterligare centralisering till storstäder som , vilka redan är ytterst sårbara genom sin storlek. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande lokalisering av myndighet i samband med översyn av regional organisation. (s) ()
mot · G7021334 · 1984-01-24 00:00:00 — och för att stödja hantverket Den snabba förändringen som sker i samhället märks främst inom näringslivet. Genom mekanisering, automatisering och datorisering har stora förändringar skett inom industrin. Denna utveckling har också i stor utsträckning påverkat hantverket och hantverksyrkena. Många har redan försvunnit och andra har svårigheter att överleva på grund av bristande lönsamhet och konkurrensförmåga. Många arbetstillfällen försvinner och vi förlorar ett kunnande som vi med all säkerhet kommer att behöva för att bevara våra kulturtraditioner och ge människorna tillgång till levande bostadsmiljöer och bostadsområden. De skickliga hantverkare som invandrat till har i många fall inte kunnat få sin utkomst inom sina specialitéer utan hänvisats till andra sysselsättningar eller i sämsta fall drabbats av arbetslöshet. Det torde vara meningsfullt och värdefullt att ta till vara den hantverksskicklighet som finns kvar genom att sätta in stödåtgärder. är ingalunda främmande för sådana insatser även om de inte i vad gäller hantverk och hantverksyrken prövats i större omfattning. Genom att med stöd från AMS göra det möjligt för hantverkare att etablera verkstäder och försäljningsställen skulle vi nå flera mål: - att bevara hantverk och hantverksyrken - att skapa flera arbetstillfällen - bygga upp sociala relationer och levande bostadsområden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att stödja hantverk och hantverksyrkena. () ()
mot · G7021335 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Tidigareläggning av statliga byggnadsprojekt i Sysselsättningsläget är i , liksom i de flesta län, fortfarande mycket svagt. Detta gäller inom i stort sett alla områden. Industrin har en mycket svag efterfrågan av arbetskraft. Dessutom minskar efterfrågan även inom offentlig förvaltning. Den mycket kraftiga minskningen av bostadsbyggandet tillsammans med den låga byggnadstakten inom såväl industrin som det offentliga byggandet har inneburit att en mycket hög arbetslöshet finns inom byggnadsarbetarkåren. bedömer att arbetslösheten kommer att uppgå till . Det finns en rad statliga och statsunderstödda projekt som med mycket kort varsel kan igångsättas. Stora risker föreligger att med de prognoser som finns kommer arbetslösheten inom att övertiga kommande budgetår om inte åtgärder vidtas. har under detta budgetår ej erhållit några medel för tidigareläggande av statliga byggen. har till AMS redovisat vilka byggen som kan starta nästa budgetår. Dessutom hänvisar vi till de inom anläggningssektorn angelägna utbyggnaderna av väg E6 och byggandet av dubbelspår på . Den halländska industrin - som i huvudsak är mindre och medelstor - har stark anknytning till bygg- och anläggningssektorn. av de industrisysselsatta i länet är verksamma inom industrier som är direkt eller indirekt beroende av bygg- och anläggningsverksamheten. En ökning av insatser på detta område har mycket stor betydelse för länets sysselsättning. Som framgår av det ovan framförda ser vi med mycket stor oro på utvecklingen för nästa budgetår inom länet. Vi anser därför att i större utsträckning än tidigare måste stödjas genom medel för tidigareläggning av statliga byggnadsobjekt. Regeringen bör vid fördelningen av resurser för detta ändamål uppmärksamma besvärliga situation. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelning av medel för tidigareläggning av statliga och statsunderstödda bygg- och anläggningsprojekt. () () minab/gotab 1984 77686
mot · G7021338 · 1984-01-23 00:00:00 — 1983/84 1338-1346 m. fl. I årets budgetproposition, bil. 14 Industridepartementet, C6, bokförs kostnaden för nedsättning av socialavgifter i till 330 milj. kr. Både som idé och som typ av subvention representerar denna förmån till företagen något som borde vara främmande för svensk arbetarrörelse och för en progressiv industri- och regionalpolitik. Socialförsäkringssystemets ekonomi är grundläggande för centrala delar av människornas sociala skydd. Det är därför principiellt oacceptabelt att på socialförsäkringsområdet införa några former av frizoner. Detta får oundvikligen till följd att socialförsäkringen dräneras på resurser, som den kommer att behöva. Är själva principen accepterad, kan befaras att krav på frizoner dyker upp också mer allmänt. I seriösa företags normala kalkyler ingår de sociala avgifterna. Företag, som reflekterar på etablering med frizonens lockelser som avgörande argument, är inte den typ av företag det finns anledning att vare sig belöna särskilt eller bygga ett regionalt näringsliv på. Förmåner av denna typ är dessutom från samhällssynpunkt mindre lämpliga som regionalpolitiska stöd och stimulanser. För andra stödformer gäller normalt att det allmänna kan ställa vissa rimliga villkor och även hålla en, låt vara ofta begränsad, insyn. Tillämpning av nedsatta socialavgifter innebär att stat och kommuner måste frånsäga sig allt inflytande över hur förmånsbeloppen används. Ur regional- och arbetsmarknadspolitisk synvinkel vore det vida mer praktiskt och lämpligt att beloppen direkt tillfördes regionen via t. ex. statliga industrisatsningar, vanligt regionalpolitisk! stöd eller förstärkta arbetsmarknadsinsatser. Det bör i sammanhanget beaktas att och hela problem i hög grad är en fråga om en förändrad och mångsidigare näringsstruktur, något som ställer krav på medvetna och riktade insatser - inte på frizonsarrangemang. Det kan anföras att frågan också har en konstitutionell sida. Socialförsäkringssystemet bygger på en nationell likformighet och en över hela landet giltig lagstiftning. För en så viktig del av det sociala trygghetssystemet bör man inte skapa geografiska undantag. Från budgetpolitisk utgångspunkt leder det hela till en förlust för den konsoliderade offentliga sektorn utan att man är garanterad någon verkan. Följden riskerar bli en motsvarande försvagning av möjligheterna att ge del av direkta och riktade insatser via budgeten. 1 1983/84.3 sami. Mot bakgrund av det här anförda föreslås att beslutar avslå proposition 1983/84:100 i vad avser Bil. 14 Industridepartementet C 6 Ersättning för nedsättning av socialavgifter. (vpk) (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)