mot · G702710 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. ökad sysselsättning i , m. m. är en region rik på möjligheter. Den har ett stort befolkningsunderlag och ett utmärkt geografiskt läge. Den är en del av största närmarknad och inom räckhåll ligger den europeiska marknaden. och högskolor har regionen också tillgång till expertis inom betydelsefulla forskningsoch utvecklingsområden, och i företagen finns en bred och rik yrkesskicklighet. Trots de rika möjligheterna och de goda förutsättningarna är ändå en region i kris. För Malmös del har strukturomvandlingen inom näringslivet varit särskilt kännbar. Till en del beror detta på industrisammansättningen. Kriserna inom textil-, beklädnads-, verkstads- och varvsindustrin har fått omedelbara återverkningar på sysselsättningen, och tusentals människor har förlorat sina arbeten. All erfarenhet talar för att det är storstadsområdena som driver utvecklingen inom stora, angränsande områden och att om denna dynamiska utveckling avstannar, drabbas hela den omkringliggande regionen av tillbakagång. Detta är vad som hänt i och . Vi anser dock att det går att bryta den nuvarande negativa utvecklingen. Men för att lyckas med detta räcker det inte enbart med kommunala insatser. En samordning mellan stat och kommun är nödvändig för att ta till vara möjligheterna att vidareutveckla näringslivet i och . Malömregionen har en arbetsmarknadssituation som är fullt jämförbar med de värst drabbade regionerna i norra . Utvecklingen och prognoserna ger vid handen att problemen snarare kommer att förvärras än förbättras om inte kraftfulla åtgärder sätts in. har Malmös industri minskat sin andel av den totala industrisysselsättningen i landet. Inom tillverknings- och byggnadsindustrin har 9 000 arbetstillfällen försvunnit, varav 2 500 inom verkstadsindustrin och 2 000 inom tekoindustrin. De större företagen i kommunen har minskat mer i sysselsättning än de mindre. Tekoindustrin har haft den klart sämsta utvecklingen. inom denna bransch har minskat med inte . har över 10 000 sysselsättningstillfällen försvunnit. sysselsätter tekoindustrin i ca 1 000 personer. Kommunen har sålunda endast kvar en tiondel av den sysselsättning branschen gav . Denna negativa utveckling tycks fortsätta, och de som främst drabbas är kvinnorna. Med tanke på den redan besvärliga arbetsmarknadssituationen för kvinnorna är en fortsatt reducering av arbetstillfällena inom tekobranschen i oacceptabel. har redan fått ta på sig en orimligt stor del av de sysselsättningsmässiga konsekvenserna av strukturomvandlingen inom tekoindustrin. Liksom i övriga landet har byggnadsverksamheten i gått starkt tillbaka med minskad sysselsättning som följd. I detta sammanhang bör några påpekanden göras. Av den pågående diskussionen om samhällsbyggandet kan man lätt få den uppfattningen att sydvästra genomgår en ohämmad expansion och att stora arealer jordbruksmark tas i anspråk för tätortsändamål. Detta är fel. där ingår har tvärtom allvarliga sysselsättningsproblem och en kontinuerlig utflyttning till andra delar av landet. När därför jordbruksmark tas i anspråk för tätortsändamål inom regionen sker detta som regel inte i expansivt syfte, utan för att den egna befolkningen skall kunna få en fullgod bostadsstandard och för att redan befintliga sysselsättningsmöjligheter skall kunna behållas inom regionen. Handeln i har gått tillbaka . Partihandeln har heller inte kunna undgå att påverkas av den negativa utvecklingen inom industrin. En fortsatt tillbakagång inom industrin och byggsektorn parat med minskad offentlig och privat konsumtion kommer att accentuera handelns problem, vilket handelns egna utredningar visar. Även inom livsmedelsindustrin gör sig sysselsättningsproblemen nu gällande. Inom denna sektor väntas problemen öka på grund av den långsamma tillväxten i befolkningen, per capita-inkomsten och landets produktion som helhet. Den offentliga sektorn har varit den största näringsgrenen . Antalet anställda i och lokal statlig tjänst har ökat från 37 000 till ca 46 000. Sysselsättningen inom den statliga förvaltningen och de affärsdrivande verken post, tele, kommunikationer har dock ökat blygsamt. Nästan hela 1970-talets expansion inom den offentliga sektorn har ägt rum inom den kommunala verksamheten. Denna expansion har inneburit en kraftigt förbättrad service, men också att många av de människor som förlorat sina arbeten inom t. ex. industrin kunnat få anställning inom kommunen. är därför vart fjärde arbetstillfälle i kommunalt. Sysselsättningstillskottet inom den kommunala sektorn har legat på ca 1 000 anställningar . möjliggör inte längre en sådan sysselsättningsökning. Det är angeläget att resurser ges till kommunen så att behoven av vård och service kan tillgodoses och därmed också fler arbetstillfällen skapas. En översyn av skatteutjämningssystemet måste ta sikte på att skapa ett system som bättre tar hänsyn till de särskilda storstadskostnaderna. Den negativa utvecklingen inom industrin och övriga näringsgrenar har lett till att har en mycket besvärande arbetsmarknadssituation. F. n. är ca 8 000 malmöbor arbetslösa, vilket motsvarar av arbetskraften. Det innebär således att har en betydligt högre procentuell andel arbetslösa än riket i genomsnitt. Till den öppna arbetslösheten kan läggas det betydande antal som sysselsätts genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Dessutom finns många som inte aktivt söker arbete genom arbetsförmedlingen, eftersom de anser sig ha små möjligheter att få arbete den s. k. dolda arbetslösheten. Särskilt allvarlig är den höga ungdoms-, kvinno- och långtidsarbetslösheten. Antalet utförsäkrade från arbetslöshetskassorna är stort, och många blir därför hänvisade till att söka socialbidrag för att klara sin försörjning. Mot den bakgrunden är det betydelsefullt att ytterligare åtgärder vidtas mot långtidsarbetslösheten och den därmed följande utförsäkringen. Statliga insatser i och nödvändiga mångsidighet som storstadsregion, sitt stora befolkningsunderlag, sin tillgång till expertis inom vitala forsknings- och utvecklingsområden och med sin breda och rika yrkesskicklighet inom företagen, ger regionen utvecklingsmöjligheter som saknas i många andra svenska regioner. Den har därutöver en i flera avseenden bättre utvecklad privat och offentlig service än många andra delar av landet. Tillsammans med närheten till EG:s norra marknadsområde ger detta en positiv produktmiljö för industriell utveckling. För att dessa rika möjligheter och goda förutsättningar skall kunna tillvaratas räcker det emellertid inte enbart med kommunala insatser. De omfattande problemen i regionen kräver också en rad statliga insatser. En samordning av statliga och kommunala insatser är nödvändig för att förbättra kommunikationerna med kontinenten och därmed ge och möjlighet att utveckla de unika fördelar som finns genom närheten till de stora exportmarknadena på kontinenten. En fast förbindelse över är därför nödvändig för att dessa fördelar skall kunna tas till vara. Så länge en sådan förbindelse inte kommit till stånd, måste statsmakterna ställa resurser till förfogande så att färjeförbindelserna kan upprätthållas på ett tillfredsställande sätt. För industrins vidkommande är det särskilt viktigt att en upprustning och utvidgning av tågfärjetrafiken mellan och kommer till stånd. Utredningar har visat att det finns goda möjligheter att åstadkomma en ekonomiskt lönsam tågfärjetrafik mellan och . Många företag är direkt beroende av att denna tågfärjeförbindelse kan upprätthållas, och indirekt är förbindelsen av vital betydelse för näringslivet i i stort. Det är likaså viktigt att statsmakterna medverkar till etablerandet av en tågfärjeförbindelse direkt mellan och kontinenten. Genom att naturgasen först introducerades i har möjligheter att utvecklas till ett centrum för gasteknologin med allt vad detta kan innebära för sysselsättningen. Detta förutsätter dock att ett svenskt utvecklingsprogram av kvalificerat slag sätts i gång med forskning och utveckling på gasområdet. I ett kortare perspektiv naturgasen introduceras kan naturgasen ge sysselsättning i företag som är beredda att satsa på tillverkning av produkter som har anknytning till naturgasens olika användningsområden. I ett längre tidsperspektiv kan sådana satsningar innebära att dessa företag skaffar sig erfarenheter som ger dem ett kunskapsmässigt försprång av avgörande betydelse den dag naturgasen blir tillgänglig för fler regioner. Genom att utnyttja den expertis som finns vid universitet och högskolor kan det teknologiska kunnandet dessutom ytterligare utnyttjas för att skapa nya användningsområden för naturgasen och därmed också nya arbetstillfällen. I samband med övergången från olja till fasta bränslen måste en till stora delar ny industriverksamhet skapas och stora investeringar göras. Dessa investeringar, som beräknas uppgå till mellan 20 och 30 milj. kr., innebär möjligheter till ett betydande tillskott av nya arbetstillfällen inom verkstadsindustrin. En statlig satsning på svensk tillverkning av de produkter som är erforderliga är dock nödvändig för att tillverkningen skall kunna ske inom landet. Denna tillverkning skulle till stor del kunna förläggas i , eftersom här finns både yrkesskicklighet och ledig verkstadskapacitet. På så sätt skulle en viktig industriverksamhet räddas åt , som outnyttjade resurser tas till vara. varv har ytterligare förbättrat sin effektivitet och ökat sin konkurrenskraft, vilket medfört att varvet tagit hem uppmärksammade order och vänt en tidigare negativ utveckling i en mer positiv. pågår vid ett betydelsefullt utvecklingsarbete på undervattensteknikens område, bl. a. med anknytning till offshore-verksamheten. Det undervattenskunnande som finns måste ges möjligheter att vidareutvecklas. Undervattensteknologin är ett område som kan få stor betydelse för svensk industri och inom vilket en betydande exportmarknadspotential förutses. Regeringen bör därför i det forskningspolitiska arbetet stödja utvecklingen mot ett undervattenstekniskt centrum på . Tekoindustrin har genomgått en dramatisk utveckling. Antalet anställda inom denna bransch har minskat med inte . har över 10 000 sysselsättningstillfällen försvunnit. sysselsätter tekoindustrin i knappt 1 500 personer. Kommunen har endast kvar en tiondel av den sysselsättning som branschen hade . Denna negativa utveckling tenderar att fortsätta och drabbar då främst kvinnorna. Nedläggningen av 1982 fick till följd att ytterligare 130 sysselsättningstillfällen gick förlorade. Med tanke på den redan besvärliga arbetsmarknadssituationen är en fortsatt reducering av arbetstillfällena inom tekobranschen i oacceptabel. har redan fått ta på sig en orimligt stor del av de sysselsättningsmässiga konsekvenserna av strukturomvandlingen inom tekoindustrin. Vi förutsätter därför att Eisers strukturplan, syftande till att koncentrera den tunna strumptillverkningen till , genomföres med beslutsamhet och konsekvens. Den statliga administrationen är till övervägande del koncentrerad till . Den koncentrationen tycks på nytt ha skjutit fart, vilket strider mot de målsättningar som utgjorde grunden för tillsättandet av regeringens decentraliseringsdelegation. Det uppstår naturligtvis problem, särskilt för de anställda och deras familjer, vid en utflyttning av existerande hela statliga ämbetsverk från . Sådana svårigheter förekommer dock inte på samma sätt när det gäller nyinrättade myndigheter och delar av statliga verk. Endast när synnerliga skäl förekommer för en etablering i bör en sådan ske. och är en region som vid sidan om länsmyndigheterna har väldigt lite av statlig förvaltning. turelia näringslivsproblem och mycket stora akuta sysselsättningssvårigheter. Det bör därför vara naturligt att staten när det gäller den egna verksamheten överväger en lokalisering till . Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen nu aviserar att inskrivningsmyndigheten för företagsinteckningar skall förläggas till . Exempel på annan statlig verksamhet där en lokalisering till borde komma i fråga är de av beslutade samhällsägda utvecklingsbolagen inom områdena energi, miljövård och transportsystem. Bibehållen utbildning och forskning vid I proposition 1983/84:40 föreslogs en nedläggning av läkarutbildning och forskning i . Vid en konsekvent sådan avveckling skulle sydvästra mista ytterligare minst 800 arbetstillfällen, varav 400 universitetsanställda och 400 anställda av kommun i regionsjukvården. Mot bakgrund av kommuns stora satsning på forskningsverksamhet är det emellertid sannolikt att än fler personer kan komma att beröras av en avveckling. Förslaget får dessutom långtgående verkningar för medicinsk-teknisk, farmaceutisk och annan industri i med anknytning till utbildning, forskning och sjukvård. I västra finns ett stort antal företag med bio-medicinsk eller medicinsk teknisk inriktning. De är ofta utpräglat forskningsintensiva företag och i stark expansion. Som exempel kan nämnas , Draco, Ferring, Ferrosan, alla i , och i . omsatte dessa företag mer än . Tillsammans har de en utvecklinspotential i mångmiljardklassen, vilket också motsvarar många hundratals arbetstillfällen. För läkemedelsindustrin är den direkta närheten till ett framstående forskningssjukhus av vital betydelse. Nya läkemedel kan inte utvecklas utan ett intimt samarbete med kliniska forskare. har sedan det blev undervisningssjukhus spelat en viktig roll i dessa sammanhang. Många av sjukhusets kliniker och läkare har på ett avgörande sätt medverkat vid utvecklingen av nya läkemedel som används över hela världen. Högteknologisk och forskningsintensiv industri samarbetar i alla industriländer med universitets- och högskoleforskningen. Läkemedelsföretagen i är som ovan redovisats starkt beroende av forskningsresurserna vid . Den föreslagna nedläggningen av läkarutbildningen och forskningen vid försvagar därför starkt livskraften och expansionsmöjligheterna för väsentliga industrigrenar i . skulle således berövas en betydande möjlighet att av egen kraft lösa sina svåra arbetsmarknadsproblem och allvarligt försvaga Malmös möjligheter att hävda sig som storstad och därmed förutsättningarna att bidra till en positiv ekonomisk utveckling för landet som helhet. Därför är det av central betydelse att avvisar regeringens förslag om nedläggning av läkarutbildningen i . För att kortsiktigt bekämpa den öppna arbetslösheten krävs kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser. Det gäller beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning, tidigareläggning av statliga byggen m. m. Vad avser tidigareläggning av statliga byggen, konstaterar vi att regeringen i budgetpropositionen ger uttryck för uppfattningen att byggande av en lokalanstalt inom fångvården i bör sättas högt på prioriteringslistan över statliga byggen. Ett annat projekt som är angeläget ur sysselsättningssynpunkt är det planerade nya polishuset i . Även detta projekt bör igångsättas . har i förhållande till andra storstadslän låg volym på arbetsmarknadsutbilningen. Detta gäller särskilt . Det är därför av mycket stor vikt att ett nytt AMU-Center i byggs. Ett sådant har också planerats i samråd med , vilken också understrukit betydelsen av att arbetsmarknadsutbildningen byggs ut i . Bildandet av ett investmentbolag för har som beskrivits i tidigare avsnitt drabbats mycket hårt av industrikrisen. Arbetslösheten är här nästan dubbelt så stor som i riket i genomsnitt. så finns i regionen en utvecklingspotential som det borde vara av riksintresse att ta till vara. Kommunen har emellertid tid vid upprepade tillfällen mött svårigheter då det gällt att tillsammans med företag och andra intressenter realisera projekt. Svårigheterna har framför allt gällt att finna vägar för att finansiera projekten. Erfarenheterna från andra delar av landet visar att etablerandet av nya industriprojekt och industriutveckling kan främjas genom regionala/lokala investmenbolag. Två exempel i detta avseende är Norrlandsfonden och Landskronafinans. Vi föreslår därför att ett investmentbolag för , Malmöfinans, bildas med statligt stöd. Detta motiveras av Malmös utsatta situation och de förestående personalneddragningarna på . En grund för detta statliga stöd finns i de anslag som anvisades i samband med varvsbeslut och som står till regeringens förfogande för industriella insatser i och . Inrättandet av en storstadsdelegation är en region i kris. kan ingen ljusning skönjas. är en region med goda utvecklingsmöjligheter. Närheten till största närmarknad och den Europeiska marknaden inom räckhåll, och tekniskt högskola samt en bred och rik yrkesskicklighet i företagen är förutsättningar som borde kunna tas till vara för att återge en expansiv karaktär. För att ta till vara förutsättningarna är det emellertid nödvändigt med kraftfulla och samordnade närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är av nationellt intresse att utvecklingspotentialen i utnyttjas för den industriella förnyelse som är nödvändig om skall kunna ta sig ur den ekonomiska krisen. Till detta skall läggas att alla internationella erfarenheter talar för att storstadsområdena driver på utvecklingen inom stora, angränsande områden och att om denna dynamiska utveckling avstannar, drabbas hela den omkringliggande regionen av tillbakagång. Detta är vad som hänt i och sydvästra liksom andra storstadsområden. Storstädernas betydelse för hela landets näringslivsutveckling och ekonomiska utveckling är obestridlig. Regeringen bör påbörja ett arbete med att kartlägga utvecklingspotentialen i storstadsområdena och de åtgärder som är nödvändiga för att vända utvecklingen mot tillväxt och förnyelse. Ett sådant arbete bör kunna bedrivas inom ramen för en särskild storstadsdelegation och ske i nära samråd med regionala organ och berörda kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts rörande insatser för att främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i . () () () () ()