mot · G7022486 · 1984-01-25 00:00:00 — existerande riktlinjer för jordbrukspolitiken fastställdes av . Därefter har regeringen tillsätten livsmedelspolitisk utredning och med anledning av dess delbetänkande föreslagit att godkänna en ny målformulering. Vi har för vår del ingenting att erinra mot att huvudmålet för en samlad livsmedelspolitik och därmed också för jordbrukspolitiken skall vara att trygga livsmedelsförsörjning såväl i fredstid som under avspärrning och krig. Vi anser också att under detta huvudmål konsumentmålet och inkomstmålet skall vara likställda, dvs. att konsumenterna får tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser och att jordbrukarna får en med andra grupper jämförbar likvärdig standard. hävdar att näringslivet i stort skall grundas på enskilt ägande och enskild företagsamhet. Detta synsätt gäller givetvis också som en grundläggande förutsättning för jordbrukspolitiken. Det svenska lantbruket är främst en kombination av jord- och skogsbruk som tillsammans utgör en viktig del av näringslivet. Åkermarken är en viktig naturresurs som i möjligaste mån bör användas för jordbruksproduktion. Vi anser att det är viktigt att odlingsbygderna hålls befolkade och levande. Jord- och skogsbruket har mycket stor betydelse för upprätthållandet av den regionala balansen i landet. Lantbruket har också stor betydelse för landskapsvården. Enskilt ägda familjejordbruk bör vara den dominerande ägandeformen. Jordförstöring, vind- och vattenerosion är stora hot mot den odlingsbara marken på många håll i världen. har dessa hot varit av ringa omfattning i . Det har dock försurningen av mark och vatten blivit ett växande hot i åkermarkens ekologi liksom i skogsbruket. I ekonomiskt kärva tider för svenskt jordbruk har lantbruksnämnderna ett givet ansvar att enligt statsmakternas riktlinjer medverka till fortsatt uppbyggnadsutveckling och vidmakthållande av rationella företag inom jordbruk, trädgårdsnäring och rennäring. Det är dock viktigt att lantbruksnämnderna i sin handläggning inte fastnar i ett ensidigt storlekstänkande. Att ta till vara alla förutsättningar som uppstår för tillskapande av deltids och kombinationsföretag i jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringen är livsviktigt för glesbygden. I sysselsättningssvaga regioner är statsmakternas omsorg om dessa näringar ett av de viktigaste regionalpolitiska medlen. Lantbruksnämndernas hantering av ärenden som har med strukturrationalisering att göra måste följas med största uppmärksamhet. Helt säkert har storlekstänkandet med åtföljande bärighetskalkyler ödelagt många möjligheter till intressanta kombinationsföretag på svensk landsbygd. Vid nuvarande marknadsläge för vissa jordbruksprodukter är möjligheterna begränsade för lantbrukarna att genom produktionsökning förbättra sitt ekonomiska resultat. Det borde vara en väsentlig uppgift för lantbruksnämnderna att i sin rådgivning visa på åtgärder som höjer effektiviteten och förbättrar lönsamheten vid företagen men som totalt inte verkar produktionshöjande. På centerfolkparti-regeringens förslag beslöt i sitt energipolitiska beslut att tilldela lantbruksstyrelsen 9 milj. kr. för energirådgivning till jordbruks- och trädgårdsnäringarna . Denna rådgivning har visat sig fylla en stor uppgift. Lantbruksstyrelsen anser att en utbyggnad vore angelägen så att samtliga lantbruksnämnder finge en heltidstjänst för energirådgivning. Vi anser att denna rådgivning är ett viktigt inslag för åtgärder ägnade att effektivisera och förbättra lönsamheten utan produktionshöjning. 1 nuvarande statsfinansiella läge är det dock inte rimligt att öka personalen vid lantbruksnämnderna med nya befattningshavare. En ökning av verksamheten med energirådgivning måste ske genom omprioriteringar inom nämnderna. Det kan heller inte vara omöjligt att vidareutbilda personal till energirådgivande funktioner i en näring som man från andra utgångspunkter är väl insatt i. 1 sammanhanget måste understrykas att det är konkreta åtgärder för energisparande inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna som är det verkligt väsentliga. Det statliga finansiella stödet till jordbruket och trädgårdsnäringen ges huvudsakligen i form av lånegarantier. Vid sidan härav lämnas från detta anslag vissa bidrag till yttre och inre rationalisering. Bidragsramen har senare budgetår kunnat minskas på grund av den kraftiga nedgången i investeringsverksamheten inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna. Nedgången har skett på grund av högt ränteläge och försämrad lönsamhet. Trots en påtaglig nedgång i investeringsverksamheten har regeringen föreslagit förlängning intill av lagen om förbud mot nybyggnad av djurstallar. har motsatt sig denna onödiga reglering och vidhåller samma uppfattning som . Decentralisering av vissa beslut Inom bidragsramen för yttre och inre rationaliseringar på jordbrukets område kan regeringen enligt gällande ordning jämka mellan ändamålen. Lantbruksstyrelsen anför att jämkningsbeloppen i de få fall de förekommit varit begränsade och anser därför att möjligheten till jämkning i fortsättningen bör ankomma på styrelsen. Jordbruksministern anser dock att nuvarande ordning skall gälla även fortsättningsvis. är anhängare av en så långt möjligt decentraliserad handläggning och föreslår att lantbruksstyrelsen bör få möjlighet jämka mellan ändamålen inom nämnda bidragsram. Behovet av lånegarantier vid nyinvesteringar inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna har minskat till 400500 milj. kr. mot nära det dubbla . Anledningarna är som tidigare nämnts försämrad lönsamhet, högt ränteläge samt de överskottsproblem som föreligger. Inom kreditgarantiramen ges lån till jordbrukets rationalisering, till trädgårdsnäringens rationalisering liksom lån till rennäringen. Enligt gällande ordning kan regeringen jämka mellan ändamålen. anser att även i detta fall bör det ankomma på lantbruksstyrelsen att jämka mellan ändamålen. Kostnaden för energi utgör i många företag inom trädgårdsnäringen runt en tredjedel av den totala kostnaden. Alla åtgärder att spara energi blir därför betydelsefulla. På området finns många effektiva åtgärder att vidta och intresset är också stort hos företagare inom näringen. Lantbruksstyrelsen menar sig redan nu kunna förutse att anvisade bidragsmedel för innevarande budgetår inte kommer att motsvara efterfrågan. anser att utöver de 7 milj. kr. som anvisas i budgetförslaget under B 7 bör uttala att medel från oljeersättningsfonden i ökad utsträckning bör tilldelas trädgårdsnäringen. Under B 9 behandlar jordbruksministern frågan om stöd till innehavare av fjällägenheter. Lantbruksstyrelsen anför att riksdagsbeslutet om nya bestämmelser för förvaltning av fjällägenheter medfört längre innehav av ett stort antal fjällägenheter än beräknat. Följden blir att kostnaderna för underhåll under framöver blir betydande. Avsikten är, enligt utredningsförslag och riksdagsbeslut, att av de ca 270 fjällägenheter som uppläts på arrende ca 600 skulle bli bestående medan övriga skulle avvecklas som statligt förvaltade fjällägenheter. Avvecklingen tar dock än Då lägenheterna är avsides belägna blir kostnaderna för byggnadsåtgärder högre än normalt på grund av höga arbets- och transportkostnader. Lantbruksstyrelsens förslag till anslag är 1,5 milj. kr. Ett fast anslag ger bättre förutsättningar till god planering i bygder där det är angeläget att skapa så många arbetstillfällen som möjligt. anser att utöver föreslaget anslag om 1,3 milj. kr. borde uttala att arbetsmarknadsverket avsätter . speciellt till ifrågavarande ändamål. Under rubriken husdjursavel m. m. redovisar jordbruksministern det avgivna betänkandet från hästutredningen samt remissyttrandena över denna utredning. Hästavelns organisation och finansiering skiljer sig från avelsarbetet för andra husdjur genom att lantbruksstyrelsen är huvudman för avelsarbetet och via statsbidrag och tjänster finansierar verksamheten. Utredningen föreslår i fråga om huvudmannaskapet för hästavelsarbetet att landets hästavelsföreningar bildar en organisation med uppgift att överta huvudparten av de kontrollfrågor inom hästavelns område som handhas av lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. Flertalet remissinstanser har godtagit kommitténs förslag i fråga om huvudmannaskapet för hästavelsarbetet. Det betonas dock av lantbruksstyrelsen att huvudmannaskapet inte får äventyras av att många föreningar står utanför. Kommittén föreslår att övertagandet skall ske fr. o. m. . Lantbruksstyrelsen och anser dock att övertagandet bör ske redan fr. o. m. . Det är också vad jordbruksministern föreslår . 1 den eniga utredningskommittén föreslås att ett extra engångsbidrag om 3 milj. kr. ges till den nya huvudmannaorganisationen. Kommitténs finansieringsförslag tillstyrks i huvudsak av flertalet remissinstanser. I flera fall anförs dock att de föreslagna medlen är otillräckliga. Jordbruksministern motsätter sig att ge extra resurser vid statens frånträdande av huvudmannaskapet. Detta trots att han i motsats till kommittéförslaget föreslår att övertagandet av huvudmannaskapet skall ske . Det måste betecknas som alltför bryskt, när nu det statliga ansvaret för just hästavelns organisation och finansiering, i motsats till annan avelsverksamhet, fått bestå alltför . Det bör nämligen påpekas att det var först under en borgerlig regering som en utredning om hästavelns omorganisation kom till. Det i förhållande till kommittéförslaget tidigarelagda överförandet bör vara skäl till att ett extra belopp motsvarande ett årsanslag tillförs den nya huvudmannaorganisationen i det fall övertagandet sker . Jordbruksministern framhåller att avvecklingarna inom skogsbruket under innevarande säsong kan beräknas bli ungefär 68 milj. m' sk, vilket är en ökning i förhållande till . Han säger att några ytterligare statliga åtgärder av mera genomgripande slag för ökade avverkningar inte nu behövs (vår kursivering). Trots den massiva kritik som de tidigare beskattnings- och tvångsförslagen har mött har regeringen tydligen inte för gott avskrivit planerna på sådana åtgärder. Vi anser att bör göra ett uttalande om att dylika beskattningsoch tvångsförslag inte vidare bör övervägas. De alarmerande rapporterna om svåra skogsskador i på grund av försurningen och välgrundade misstankar om att motsvarande är på väg i vissa delar av vårt land understryker vikten av att tillräckliga resurser för bekämpning av försurningsdöden och för skogsvård ställs till förfogande. Vi har också anvisat extra medel för forskningsarbete angående orsaker till och bekämpningsmetoder för försurningen. I partimotion om naturvården har vi pekat på och anvisat medel för behovet av skyndsamma inventeringar för att få bättre klarlagt inom vilka områden skogsbruket och naturvården kan tänkas ha motstridande intressen. Ett sådant klarläggande är av största vikt för skogsbruket. Vi motsätter oss också den höjning av skogsvårdsavgiften till 8 %o som beslutat skall ske från . Intäkterna från nuvarande skogsvårdsavgift täcker de skogsvårdsinsatser som görs. I regeringens budgetproposition under C redovisar jordbruksministern statens jordbruksnämnds förslag till åtgärder i anledning av försvarsbeslut. a. nämns om lagringsmålen för kvävegödselmedel och ammoniak. betonar i anslutning härtill att den anvisade medelsramen enligt nämndens uppfattning endast medger en rimlig försörjningsförmåga under ett års avspärrning. Sedan underlaget försvarsbeslut togs fram av nämnden har dessutom försörjningsläget försämrats genom att ammoniakproduktionen vid upphört. Inhemsk råvara för kvävegödselproduktion vid avspärrning har därvid delvis bortfallit. 1 likhet med jordbruksnämnden anser vi från sida det vara ytterst angeläget för vår livsmedelsberedskap att åtgärder vidtas av regeringen för att finna andra råvarualternativ inom landet. Prisstödet till jordbruket i norra En enhällig utredning om prisstödet till jordbruket i norra föreslog för ett drygt år sedan vissa åtgärder. Trots detta har regeringen ännu inte lagt fram något förslag. Vi anser att en uppräkning av detta stöd inte kan vänta tills livsmedelskommitté har kommit med sina förslag. Anslaget för prisstöd till jordbruket i norra bör därför höjas med 50 milj. kr. till 340 milj. kr. Den neddragning av subventionerna som vi föreslår nedan får förhållandevis större effekter på jordbruket i norradelarna av landet, och en uppräkning av stödet är därför motiverat även av detta skäl. I vår motion om den ekonomiska politiken redovisar vi skälen till de besparingsförslag vi anser nödvändiga för att föra till ekonomisk balans och skapa en god grund för fortsatt tillväxt. Livsmedelssubventionerna tillkom i första hand som ett stöd till barnfamiljerna. undersökningar har emellertid visat att bara ca hälften av stödet verkligen kommer barnfamiljerna till godo. Vi föreslår därför att livsmedelssubventionerna minskas med 1 050 milj. kr. i två etapper, hälften och hälften den . Av detta belopp omfördelas 50 milj. kr. till jordbruket i norra och 1 000 milj. kr. till barnfamiljerna i ett direkt barnstöd, se vår familjepolitiska motion. Under rubriken stöd åt biskötsel och växtodling framhåller lantbruksstyrelsen angelägenheten av vidgade undersökningar i åkermarkens ekologi. Ur anslagsposten till främjande av växtodling utgår f. n. bidrag till undersökningar rörande överensstämmelsen mellan rekommenderad och tillämpad gödsling i särskilt animalieintensiva områden. Dessutom pågår utvecklingsarbete i samarbete med rörande dels metodik för förbättrad anpassning av kvävegödslingen till det aktuella behovet, dels metodik för att förutsäga angrepp av växtsjukdomar och skadedjur. Vi delar lantbruksstyrelsens uppfattning att det är av största vikt med ökad forskning och vidgade undersökningar i miljöanknutna frågeställningar av det slag som nämnts i det föregående. För en ökad forskning krävs mera resurser. Jordbruksministern avser återkomma med förslag till finansiering av sådana ökade insatser. aviserade handelsgödseloch bekämpningsmedelsavgifter torde därvid komma i fråga. F. n. är pålagd en 12-procentig avgift på handelsgödsel. Medel som kommer in återgår till jordbruksnäringen, skogsbruket och trädgårdsnäringen. Under rubriken redovisar jordbruksministern livsmedelsverkets kostnader för pesticidkontroll av inhemska vegetabilier. Pesticidkontroll av importerade vegetabilier finansieras med avgifter. Samma finansieringsform borde gälla kontrollen av inhemska vegetabilier framhåller jordbruksministern. Härvid aviseras att regeringen kommer att besluta tilldela livsmedelsverket resurser från de medel som inflyter från ovannämnda 12-procentiga avgift på handelsgödsel. Vi vill från sida framhålla att nya avfserade avgifter också bör återgå till resp. näringar. Alternativet är att ifrågakommande avgiftsmedel på handelsgödsel- och bekämpningsmedel kommer forskningen till godo. Väntande högre skördenivåer skymtar i vissa prognoser. Inhemsk foderproteinproduktion kommer att ersätt en stor del av nuvarande import. Ärter och åkerbönor kan väntas få ökad omfattning. Kanske kan denna odling tänkas konkurrera mer framgångsrikt än nu med ogräs. Men kan befaras att grödan blir allmänt mer mottaglig för svampsjukdomar och vissa skadedjur. Forskarnas uppgift är att ge underlag för förebyggande och bekämpande åtgärder. Här är en viktig grundtanke att minska beroendet av kemiska växtskyddsmedel. Resistensbiologi är en viktig del av detta arbete. Det blir allt viktigare att jordbruksforskningen studerar och utvecklar ett ekologiskt fungerande växtodlingssystem. Vi har i vår motion med anledning av regeringens förslag om svensk havsresursverksamhet krävt att undersökningsfartyg inte får säljas vilket jordbruksministern föreslagit förrän en ordentlig konsekvensanalys har gjorts. Vi upprepar detta krav här. En av de viktigaste basnäringarna längs och Hallands kuster är fisket. 1 en utredning har man kommit fram till att en fiskare ger nio arbetstillfällen i olika kringnäringar såsom isbolag, vadvinderier, nätfabriker, varv, distributörer osv. Många av dessa människor finns på den ort där fisket finns. Man kan klart konstatera hur hela samhället har drabbats av nedgång där fisket har blivit mycket mindre till omfång. Därför är det särskilt angeläget att slå vakt om fisket och värna om dess möjligheter till utveckling. Enligt vår uppfattning är en viktig åtgärd att höja fiskerilånen. Dessa har inte förändrats och har alltså ej följt med den allmänna prisstegringstakten. För vattenbruket som näring gäller i princip samma förutsättningar som för övrig industri. För att lyckas är man i första hand beroende av en ekonomisk politik som ger konkurrenskraft inte minst åt de små och medelstora företag det här gäller. Vi vill poängtera vikten av att det treåriga program som regeringen föreslagit utformas och genomförs i nära samverkan med industrin. Trots att av yta täcks av vatten och vi har mer än kust så är det land i världen som importerar mest fisk och fiskprodukter per capita. En särskild styrgrupp, tillsatt av forskningsrådsnämnden (FRN) och delegationen för samordning av havsresursverksamheten (DSH), har utrett förutsättningarna för svenskt vattenbruk. Styrgruppen kalkylerar med att 1990 kommer att odla ca fisk, kräftdjur och musslor. Denna odlingsvolym kommer att kunna ge 2 200 arbetstillfällen och år 2 000 kan 6 400 människor komma att vara direkt eller indirekt sysselsatta genom vattenbruk. Tillståndsprövningen har för många odlare inneburit stora problem. Prövningsförfarandet är både krångligt och kostnadskrävande. Enligt vår uppfattning måte den kunna göras enklare och mindre byråkratisk. En lösning kan vara att blir huvudansvarig myndighet för prövning av tillstånd och får göra den samlade bedömningen som behövs. Odlaren skulle då endast behöva lämna sin ansökan till en myndighet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade insatser för energirådgivning inom lantbruksnämnderna, 2. att upphäver lagen om tillfälligt förbud mot byggande av djurstallar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lantbruksstyrelsens möjligheter att jämka mellan de olika ändamålen inom bidragsramen för yttre och inre rationalisering samt inom ramen för lånegarantier vid nyinvesteringar, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel från oljeersättningsfonden till 5. att uttalar att ytterligare beskattnings- och tvångsförslag för skogsavverkningen ej bör föreslås, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyndsamma åtgärder för att finna in hemska råvarualternativ för kvävegödselproduktion, 7. att beslutar anvisa ett i förhållande till budgetförsla * Se även motionerna 1983/84:2487 2488. get med 50 milj. kr. höjt anslag till Prisstöd till jordbruket i norra , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om minskning av livsmedelssubventionerna med I 050 milj. 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning för utveckling av ett ekologiskt fungerande växtodlingssystem, 10. att beslutar att försäljningen av forskningsfartyget ej får ske förrän konsekvenserna därav klarlagts, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vattenbruk.