ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802109 · 1984-11-09 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1984/85:45) I proposition 1984/85:45 föreslås att ytterligare 250 milj. kr. skall anvisas till beredskapsarbeten av investeringskaraktär. Medlen, som skall användas för att stödja byggsysselsättningen, skall enligt regeringens förslag uteslutande fördelas på de sex nordligaste länen. Problem med sysselsättningen inom byggarbetsmarknaden finns emellertid även i andra delar av landet. I har arbetsmarknaden för bygg- och anläggningsbranschen kännetecknats av en låg sysselsättning. Arbetslösheten utgjorde i genomsnitt under hela förra budgetåret. Detta trots stora insatser i form av beredskapsarbeten och tidigareläggning av vissa arbeten. Den prognos som länsarbetsnämnden presenterat pekar klart på en fortsatt dålig arbetsmarknad för bygg- och anläggningsbranschen. Arbetslösheten beräknas med nu kända förutsättning komma att uppgå till minst 500- 600 personer eller . Inom ramen för länets anslag för beredskapsarbete kan i bästa fall skapas arbete för drygt hundratalet byggnadsarbetare utöver det planerade byggandet. Mot denna bakgrund bör bli föremål för kraftfulla åtgärder genom att fler arbeten tidigareläggs i länet och att länet tillförs ytterligare medel för beredskapsarbete. Bland de objekt som kan tidigareläggas vill vi särskilt peka på KarlshamnHoka etapp III som är tillräckligt stort för att utgöra ett basobjekt för hela . Etappen innehåller dessutom ett brobygge för ca 7 milj. kr. som skulle ge byggfolket välbehövliga arbetstillfällen. Vidare är den s.k. Gångbrogatsleden i startklar om pengar kan anvisas och projekten ledningscentral i samt gymnastikhall vid F17 i utgör bra tillskott till sysselsättningen. I finns ett anläggningsobjekt som omfattar stickspår inom ett industriområde. Objektet är mycket angeläget såväl för näringslivet som för sysselsättningen bland anläggningsarbetarna. Även i de andra kommunerna i länet finns lämpliga objekt. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av åtgärder i syfte att stödja byggsysselsättningen i /85. () ()
mot · G802110 · 1984-11-09 00:00:00 — Motion 1984/85:110 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1984/85:45) Som en följd av regeringens ekonomiska politik och den ökande framtidstron är utvecklingen i större delen av näringslivet bra. Men trots betydande satsningar och en viss uppgång i det spontana byggandet har byggbranschen allvarliga problem. Prognosen för visar en arbetslöshet på 12,. Utvecklingen tycks dock bli något bättre. Av byggministergruppens bedömningar av det framtida byggandet framgår att branschen på lite måste öka sin kapacitet för att motsvara de framtida byggbehoven. Men gruppen pekar också på regionala variationer i tillgång och behov av byggarbetskraft. Den höga arbetslösheten innebär att byggfolk lämnar branschen, men den aktuella utvecklingen tyder tyvärr på att avgångarna inte sker i de regioner där övertaligheten finns. För att i någon mån motverka detta bör regeringen för byggstimulerande åtgärder omgående destinera medel ur det i propositionen föreslagna reservanslaget på 500 milj. kr. Av värde skulle också vara om avräkning för investeringsobjekten kan ske vid beslutstillfället. Därigenom skulle objektkretsen kunna vidgas. Oavsett regering tycks det vara så att byggstimulansema kommer för sent för att kunna användas optimalt av mottagarna. För att i någon mån förbättra utfallet och snabbheten är det nödvändigt att i lämplig form återinföra projekteringsstödet. Det har visat sig att igångsättningen försenas genom att reserven av projekterade objekt är för liten och att upphandlingen tar avsevärt vid totalentreprenad. I kommunerna finns ett stort behov av upprustning av VA-nätet. Beräkningar visar att upprustningar är lönsamma för kommunerna, det kan därför inte vara rimligt att staten subventionerar dessa. Däremot är det rimligt att staten stimulerar till aktivitet på området. Detta kan lämpligen ske genom statligt bidrag till inventering och projektering av VA-nätet. Även dessa pengar kan lämpligen tas ur det av regeringen föreslagna reservanslaget. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av skyndsamma bygginvesteringsstimulanser även i andra geografiska områden än de i propositionen angivna.
mot · G802111 · 1984-11-09 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) I proposition 1984/85:45 föreslår regeringen att bensinskatten skall höjas med , grundbeloppet för kilometerskatten för bussar med och för dieseldrivna personbilar med skattevikt 1 301 . Som kompensation till fordonsägare boende i glesbygden föreslår regeringen en reducering av fordonsskatten med /år. Med oro har befolkningen i tagit del av regeringens förslag. Den föreslagna höjningen får bl. a. följande ekonomiska verkningar. Genom de stora avstånden och den glesa bebyggelsen kan inte utbyggd kollektivtrafik erbjudas glesbygdsbefolkningen. Detta förhållande medför, beträffande den föreslagna kompensationen, att en Norrlandsbilist som kör minst 1 mer - en Medelsvensson - får en hjälp för att klara dessa 1 med ca bensin. Lägger man därtill det just nu rådande bensinkriget som ej berör Norrlandslänen betyder det att kostnadsökningen för Norrlandsbilisten kommer att gå upp till mellan per liter. En norrlänning, som måste åka 3 , får betala en merkostnad genom regionala prisvariationer på per liter x = . Vidare måste han betala hela merkostnaden för att köra ytterligare x 4,75 per liter = 4750 + 500 = . Från detta avgår dels . enligt tidigare skatteavdrag, dels det nu föreslagna på ytterligare . Total merkostnad för norrlandsbilisten blir . mot dagens orättvisa merkostnad på , enligt samma beräkningsgrund, vilket i sin tur innebär en ökad kostnad av . genom Feldts förslag. Genom det framlagda förslaget läggs åter en högre merkostnad på den norrländske glesbygdsbon i förhållande till Medelsvensson i övrigt. Regeringens förslag strider också i sin helhet mot de av uppställda regionalpolitiska målsättningen. Generellt drabbas befolkningen i de fyra nordligaste länen, där avstånden är stora, på följande sätt: persontransporterna bostad-arbetsplats och bostad-servicecentra blir dyrare, konsumtionsvarorna drabbas av högre transportkostnader, näringslivets råvaruförsöijning fördyras och konkurrenskraften försämras. I detta sammanhang bör också påpekas att även kollektivtrafiken där sådan finns också drabbas av regeringens förslag. Höjningen av kilometerbeskattningen för bussar är procentuellt högre än höjningen av bensinpriset. 1984/85: lil Detta medför en höjning av biljettpriserna på länens kollektivtrafik och motverkar strävandena att få resenärer att i större utsträckning utnyttja kollektiva trafikmedel. Med stöd av det anförda hemställs att avslår förslaget om en höjning av bensinskatten och kilometerskatten för bussar och dieseldrivna personbilar.
mot · G802112 · 1984-11-09 00:00:00 — Motion 1984/85:112 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:131 hemställs att med avslag på proposition 1984/85:45 godkänner de allmänna riktlinjer för ekonomiska politiken som förordats i mo () () . () () () () i () () () () ()
mot · G802113 · 1984-11-09 00:00:00 — Motion 1984/85:113 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:131 hemställs 1. att avslår samtliga förslag till skattehöjningar i proposition 1984/85:45, bilaga 1, 2. att beslutar att inhemska bränslen - t. ex. etanol producerade på inhemska råvaror ej skall beskattas. () () . () () () () i () () () () ()
mot · G802114 · 1984-11-09 00:00:00 — Motion 1984/85:114 m. fl. Vissa ekonomiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:131 hemställs 1. att beslutar att med avslag på propositionen vad gäller rekryteringsstöd till kommunerna ansluta sig till vad som i motionen anförts om utökat rekryteringsstöd till näringslivet vid anställning av långtidsarbetslösa, 2. att beslutar att till sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande uppförande av Folkets hus i . () () . () () () () () () () () ()
mot · G802116 · 1984-11-07 00:00:00 — Motion 1984/85:116 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) Vi föreslår att regeringens förslag om höjda drivmedelsskatter avslås. Ifall uppgörelsen mellan s+vpk vidhålls i yrkar vi i andra hand på ett mer rättvist kompensationssystem för glesbygdsboende i alla delar av landet. Den socialdemokratiska regeringens förslag om bensinskattehöjning drabbar alla glesbygdsboende hårt. De riktigt glesbygdsboende saknar oftast möjligheter att åka kollektivt trots att de betalar skatt till kollektivtrafikens stora underskott. Glesbygdsboende har dessutom nästan undantagslöst låga inkomster. Det sammantaget gör det nödvändigt med en ordentlig kompensation på grund av förslaget om höjd bensinskatt. Genom ett system med ett generellt avdrag för ökade levnadsomkostnader på slutskatten skulle en rättvisare situation i vad gäller levnadskostnaderna uppnås mellan människor i glesbygd och människor i tätort. Ett sådant system måste bygga på följande förutsättningar: o Det skall vara rättvist. o Det skall vara enkelt att administrera och det skall inte skapa byråkrati, o Det skall vara utformat så att det ger ett verkligt resultat för glesbygdens invånare över hela vårt land. Det system som bäst tillfredsställer dessa krav är ett direkt avdrag för ökade levnadskostnader på slutskatten. Därigenom får man ett system som ger lika avdrag för alla oavsett inkomst. Det skulle också innebära att människor behandlas lika över hela landet. Det är skäligt att kompensation ges för sådana resor som måste göras för den normala dagligservicen, exempelvis till livsmedelsbutiker och utnyttjande av den service som bara återfinns i kommuncentra osv. En modell för att möjliggöra en sådan konstruktion skulle t. ex. kunna vara följande: (De avdragsmöjligheter som här anges avser en (1) person per hushåll oavsett bilinnehav eller ej. De som inte har bil torde få motsvarande fraktkostnader av olika slag.) o De som bor mer än från dagligvaruaffaren bör kompenseras med direktavdrag på slutskatten med ca 250'kr. o De som bor mer än 2 mil från dagligvaruaflar bör kompenseras med ytterligare . o De som bor mer än 2 mil från kommuncentra eller kommundelscentra med motsvarande service bör kompenseras med ca . Ett sådant system är enkelt att genomföra för berörda taxerings nämnder, eftersom de har en stor lokalkännedom. Konkret skulle man kunna använda systemet så att den deklarationsskyldige i en speciell ruta på deklarationsblanketten anger avståndet till dagligvaruaffär och till kommunens centrum eller kommundelscentrum. Systemet ger på detta sätt inte upphov till någon ny byråkratisk påbyggnad utan grundas på redan befintliga rutiner. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avslå regeringens förslag till bensinskattehöjning. 2. att - därest bifaller propositionen - beslutar att hos regeringen begära förslag om kompensation för bensinskattehöjningen till glesbygdsboende i alla delar av landet i enlighet med det anförda. P.O. () () ()
mot · G802118 · 1984-11-12 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:117 hemställs att avslår de i proposition 1984/85:45 bilaga 1 upprättade lagförslagen. () () () ()
mot · G802119 · 1984-11-12 00:00:00 — Motion 1984/85:119 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:117 hemställs 1. att avslår förslagen 2, 5 och 7 i proposition 1984/85:45 bilaga 2, 2. att hos regeringen begär en utredning av ett system för arbetslöshetsersättning enligt de riktlinjer som redovisats i motionen. () () () ()
mot · G802121 · 1984-11-12 00:00:00 — Motion 1984/85:121 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) har det funnits ett särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Man har därvid kunnat byta ut sin arbetslöshetsersättning mot detta studiestöd. Trots att det till en del består av lån har det varit en mycket efterfrågad stödform. Tydligen har det fyllt en funktion som andra typer av studiestöd inte kunnat göra. Drygt 4 000 personer, som annars skulle ha varit arbetslösa, har på det här sättet kunnat beredas meningsfull sysselsättning. har 150 milj. kr. anvisats för SVUXA och anslaget för innevarande budgetår är redan förbrukat. Risk finns nu att en del av de studerande måste avbryta sin utbildning om inte ytterligare medel ställs till förfogande för detta ändamål. Dessutom väntar ytterligare ca 1000 arbetslösa sökande runt om i landet på besked om de skall erhålla denna form av vuxenstudiestöd. I samband med att satsningar nu görs på olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder vore det önskvärt att även studiestödet kom i fråga. Det skulle ge omedelbara resultat eftersom man omgående kan fördela pengar för studier . Oavsett hur man från samhällets sida väljer att finansiera denna typ av vuxenstudier så står det f. n. helt klart att SVUXA är ett enkelt och attraktivt studiestöd, som varit ett bra komplement till andra samhällsinsatser. Behovet av ytterligare insatser för detta ändamål är akut. Med anledning av det som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ytterligare resurser till det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa. () ()
mot · G802122 · 1984-11-12 00:00:00 — Motion 1984/85:122 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) För att säkerställa att de som bor i glesbygden inte får en i förhållande till andra försämrad situation genom de höjda bensinskatterna föreslår regeringen en nedsättning av fordonsskatten. Förslaget gäller dem som bor inom gamla stödområdena 5 och 6. Dessa stödområden har beteckningen A och B. inre delar - församlingarna Anundsjö/, , och Trehörningsjö - tillhör stödområde B. Överföringen till detta stödområde har skett efter det att förslaget om nedsättning av fordonsskatten skedde . På grund av de likartade förhållanden, med långa reseavstånd, som råder i inre delar med övriga glesbygder i stödområde A och B, bör bilister som bor i detta område kompenseras på samma sätt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar att bilisterna i inre delar, som tillhör stödområde B, skall få kompensation för bensinskattehöjningarna. () ()
mot · G802123 · 1984-11-12 00:00:00 — Motion 1984/85:123 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) I regeringens proposition 1984/85:45 föreslås bl. a. en bensinskattehöjning med /l. Enligt vår uppfattning kommer de handikappade som är beroende av egen bil - att drabbas mycket hårt av den föreslagna bensinskattehöjningen. De handikappade som har förtidspension och livränta som inkomstkälla kommer att drabbas mycket hårt. Pensioner och livräntor är relaterade till det s. k. basbeloppet som fastställs och grundar sig på konsumentprisindex. Vissa livräntor har dessutom inte höjts . För de handikappade kommer kompensationen i bästa fall efter höjningen. Många handikappade har fått ekonomiska bidrag till egen bil, men deras ekonomiska situation gör att de inte har möjlighet att betala driftskostnaderna för bilen utan använder den kommunala färdtjänsten. För kommunerna innebär den föreslagna höjningen av bensinskatten ytterligare kostnader. Dels får man de direkta driftskostnaderna för färdtjänst, dels kommer antalet handikappade som använder färdtjänst att öka. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att avslår förslag till bensinskattehöjning i proposition 1984/85:45. () () ()
mot · G802126 · 1984-11-12 00:00:00 — Motion 1984/85:126 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1984/85:45) Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:125 av m.fl. hemställs att avslår samtliga förslag till skattehöjningar i bilaga 1 till proposition 1984/85:45. L. () i () () () () () ()
mot · G802132 · 1984-11-12 00:00:00 — 1984/85 132-134 m. fl. Riktlinjer för den ekonomiska politiken på medellång sikt (prop. 1984/85:40) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:117 hemställs att med avslag på proposition 1984/85:40 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken på medellång sikt som förordats i motionen. () () () () 1 1984185.3 sami.
mot · G802134 · 1984-11-12 00:00:00 — Något försök att analysera hur skattesänkningar, ökad lönespridning, avregleringar och avskaffande av offentliga monopol påverkar strukturomvandling och produktivitet har inte gjorts. Vår uppfattning är att en snabbare produktivitetsökning är möjlig att uppnå genom att produktion som sker i offentlig regi överförs till privata företag. Detta gäller allt, ifrån tandvård och delar av sjukvården till kommunala tvätterier och sophämtning. Internationella undersökningar tyder dessutom klart på att sänkta marginalskatter har positiva effekter på tillväxten, bl. a. genom att arbetskraftens och kapitalets rörlighet ökar. En viktig faktor i detta sammanhang som både regeringen och långtidsutredningen förbigår, är de krav en ökad rörlighet på arbetsmarknaden ställer på lönebildningen. Utredningen säger ingenting om huruvida den solidariska lönepolitiken är ett hinder för ökad rörlighet. Det finns självfallet en lönestruktur som är så jämn att den skapar alltför litet utbud av och rörlighet bland yrkesarbetare, tekniker m. m. Vår uppfattning är att den svenska lönestrukturen är så utjämnad att den direkt motverkar en expansion i det privata näringslivet. Det är väsentligt inte bara att företagen via höga vinster är motiverade att satsa på nya områden, utan även att löntagarna förmås söka sig till nya områden och skaffa sig den rätta utbildningen. Vi anser det möjligt att nå en högre tillväxt än den som långtidsutredningen har utgått ifrån genom ökad lönespridning, sänkta marginalskatter, avreglering och avmonopolisering av offentlig verksamhet. Med stöd av det anförda hemställer vi att godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken () () på medellång sikt som ovan förordats. () () PER () () () () () () () mlnmb/gotmb 1984 79264
mot · G802135 · 1984-11-12 00:00:00 — 1984/85 135-142 Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak (prop. 1984/85:43) Denna ökning kan delvis bero på den intensiva vinpropagandan i tidningar och television. av en restriktivare opinion till alkoholdrycker förmärks mera tillåtande attityder. Det är en för oss oroande tendens. alkoholpolitiska beslut gav underlag för en viktig debatt kring alkoholens skadeverkningar i samhället. Informationen i berörda avseenden ökades kraftigt genom såväl folkrörelserna som myndigheter. I regeringens proposition 1984/85:44 borde all verksamhet som söker motverka alkoholkonsumtionen fått en utförligare behandling. a. borde informationsverksamheten och utbildningen i alkoholfrågor tillförts ökade resurser. Vidare anser vi att den skattehöjning på alkoholdrycker som regeringen föreslår i proposition 1984/85:43 är för liten. Det förefaller som om inflationsutvecklingen är viktigare för än alkoholens skadeverkningar. Alkoholinköpen borde inte ha något samband med konsumentprisutvecklingen i övrigt. Regeringen får inte tveka att använda prisinstrumentet när alkoholförsäljningen ökar. Under åberopande av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag som innebär att kostnader för alkoholinköp frikopplas från konsumentprisutvecklingen i övrigt. () () 1 1984/85.
mot · G802136 · 1984-11-09 00:00:00 — Vissa ändringar i lagen (1977:293) om handel med drycker (prop. 1984/85:44) I propositionen föreslås lättnader i det nuvarande restriktionssystemet. Den nuvarande begränsningen av försäljningstiderna för öl upphävs. Svenska folket kommer alltså att slippa se plastskynkena över "folkölet i de söndagsöppna butikerna i fortsättningen. Likaledes utsträcks tiderna för ölservering. Vidare begränsas tiderna för ölservering. Vidare begränsas tiden för yttranden från kommunerna till i tillståndsärenden. Dessutom bör Systembolaget självt få besluta om öppethållandet måndagfredag, dvs. det blir möjligt att ha kvällsöppet. Propositionens förslag hälsas med tillfredsställelse. De utgör ett steg i rätt riktning och tillgodoser önskemål om en liberalisering av restriktionerna på det alkoholpolitiska området, som jag tidigare fört fram i motioner till . Det finns emellertid anledning att gå ytterligare ett steg. Lördagsstängningen av systembutikerna har medfört en minskad service till allmänheten. Enligt de utvärderingar som gjorts har förbättringar kunnat noteras vad gäller fylleri och vissa typer av brott . Däremot finns inga entydigt positiva effekter av lördagsstängningen under övriga delar av året. Mot denna bakgrund finns det knappast längre några rimliga skäl att fasthålla vid lördagsstängningen annat än under möjligtvis sommaren. Systembolaget bör följaktligen ges full frihet att självt avgöra, om lördagsstängning skall förekomma eller inte i de olika butikerna. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Systembolaget självt skall avgöra om och i vilken utsträckning lördagsstängning av butikerna skall förekomma.