mot · G702988 · 1984-01-20 00:00:00 — Den praktiska arbetslivsorienteringen i Vid förra antogs trots reservationer från samtliga oppositionspartier det i proposition 1982/83:100 bilaga 10, framlagda förslaget om praktisk arbetslivsorientering (prao) i . Förslaget innebar att de lektioner som en lärare skulle ha haft i en klass på högstadium under tid då klassen har prao skall läggas ut under andra delar av året. uttalade stark skepsis mot förslaget. Besparingsmålet ansågs svårt att nå som förutsättningarna för den tilltänkta fördelningen av lärarnas undervisningsskyldighet på många håll saknades. I centerreservationen som fogats till betänkandet UbU 1982/83:20 anfördes bl. Besparingen förutsätter helklass-prao, dvs. att alla elever i klassen har prao . Men mer än hälften av landets kommuner har s. k. halvklass-prao, där halva klassen går ut på praktik medan den andra hälften har undervisning på vanligt sätt och då friställs inga lärartimmar och det blir heller ingen besparing. Det finns många goda skäl till att kommunerna valt att ha halvklass-prao, t. ex. begränsad arbetsmarknad som inte kan ta emot en hel klass på en gång, vilket är fallet på många små orter och i glesbygd, eller att man helt enkelt anser att det finns pedagogiska fördelar med att läsa med halv klass. Under sådana förutsättningar blir det för dessa kommuner ingen besparing. Regeringen utgår också i sitt besparingsförslag från att alla kommuner har fyra veckors prao på högstadiet. Så är inte fallet. Det är som tidigare nämnts kommunens skolöverstyrelse som beslutar om praons förläggning till årskurs och stadium. Många kommuner har valt att bara lägga ut tre veckors prao på högstadiet. 1 dessa fall innebär besparingsförslaget att kommunen själv får betala undervisningen i skolan under den fjärde veckan. Skolans kontakter med arbetslivet har varit en viktig del av de flesta skolors och lärares verksamhet. Många skolor har lagt upp program för syons integrering med andra ämnen, och fram till /84 hade många kommit i gång med en verksamhet där eleverna fick ett besök från skolan under sin prao-vistelse. Mycken tid och ett stort engagemang hade lagts ner från lärarnas sida för att göra elevernas insyn i och kunskaper om arbetslivet så fullständiga som möjligt. Fr. o. m. /84 ingår inte elevbesöken i lärarnas tjänster utan lärarna får övertidsersättning. Detta har lett till att ett krympande tjänsteunderlag har fördelats på färre. Några har därför ställts utan arbete eller fått deltidstjänst. Många högstadielärare uppger att de inte besökt sina elever på deras praoplatser därför att: Vi fann det helt enkelt inte förenligt med någon form av solidaritet att stoppa externa inkomster i fickan, när dessa pengar skulle ha gått till de lärare som blev ställda utanför tjänstgöringsunderlaget, dvs. till de unga och i tjänsten nytillkomna. Vissa lärare visste inte om att skolan förfogade över medel för arbetsplatsbesök. Vid en del skolor har förstärkningsresursen tydligen ine använts till det den var avsedd för. Men det är inte bara på resurssidan som utfallet tycks vara dåligt. 13 lärare uppger att man på deras skolor för att täcka prao-bortfallet har trasat sönder resursen för specialfunktioner och delat ut en tredjedels timme här och där. Andra lärare har funnits att de på grund av praon plötsligt skulle förvandla en tredjedels timme i svenska som främmande språk till meningsfull undervisning. Många berättar att man i den akuta situationen tvingats ta timmar ur förstärkningsresursen. Genom att specialresurser plottras bort i form av enstaka timmar har således elever med stort resursbehov fått bidra till att riksdagsbeslutets krav på utökad tjänst för lärarna skulle uppfyllas. kan det kanske sägas att riksdagsbeslutet inte hunnit verka under mer än en termin. Men ovanstående exempel på försämring för såväl elever som lärare torde tydligt visa att en fin verksamhet slagits sönder utan att vi vet om någon besparingseffekt uppnåtts. De negativa effekter som många befarade, då beslutet fattades, har klart visat sig under den gångna höstterminen. Enligt vår uppfattning är det därför nödvändigt att nu hos regeringen begär en skyndsam utvärdering av prao-beslutet vad gäller såväl ekonomi som elevers och lärares situation. Om resultatet av utvärderingen blir sådant vilket vi förmodar att ändringar bör göras i nuvarande regler förutsätter vi att regeringen framlägger förslag härom eller förslag om återgång till tidigare system. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en skyndsam utvärdering av effekterna av besparingsbeslut gällande praoverksamheten samt förslag till erforderliga förändringar av bestämmelserna.