mot · G7021682 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1682 m. fl. läns industri- och sysselsättningsstruktur har en industri- och sysselsättningsstruktur sorn påtagligt ski Ijer sig från den i riket genomsnittliga. Över 50 000 länsbor är sysselsatta i tillverkningsindustrin. De svarar för av det totala antalet sysselsatta. Motsvarande siffra för riket som helhet är . Det är i synnerhet i länets sydvästra delar som industrin dominerar. och kommuner ingår bland de kommuner i landet som har den högsta andelen industrisysselsatta, 64 resp. . Trävaruindustrin dominerar i länets östra delar. Metall- och verkstadsindustrin har stor andel i och kommuner. En tredje stor bransch i länet är plast- och gummiindustrin som är rikligt företrädd i och kommuner. är ett småindustrilän. Av totalt 2 900 industriarbetsställen är det endast ett 35-tal som redovisar mer än 200 anställda. Styrkan hos länets små och medelstora företag har hitintills varit flexibilitet. Man har bättre än på de flesta håll lyckats anpassa sig till förändringar av olika slag såsom konjunktursvängningar, nya efterfrågemönster och nya produktionsmönster. Den s. k. Gnosjöandan är ett begrepp över hela landet. Utbildningsbehovet ökar med ny teknik De tekniska förändringarna sker snabbt inom flera områden och då inte minst inom elektronik- och dataområdena. Utvecklingen inom mikroelektroniken möjliggör radikala förändringar av produkter och tillverkningsprocesser. Kostnaden för mikroelektroniken ligger numera på en sådan nivå att den också kan användas i de mindre företagen. Företag som inte följer med i utvecklingen riskerar att slås ut i den hårdnande konkurrensen. Datoriseringen och införande av ny teknik i industrin ställer ökade krav på kunskaper och utbildning av såväl anställda som företagsledning. Styrelsen för högskoleregion tog initiativet till en kartläggning och analys av utbildningsbehovet på högskolenivå inom tillverkningsindustrin i . Av kartläggningen framgick att företagen upplevde brist på utbildad personal. T. ex. saknade man produktionstekniker, produktutvecklare, datapersonal, marknadsförare och kvalificerade yrkesarbetare inom flera områden på verkstadssidan. Följande behov av längre grund- och påbyggnadsutbildningar redovisades: - plast- och gummiutbildning - drift och underhållsteknisk utbildning Behov i form av fort- och vidareutbildning, som kom i första hand, redovisades inom området teknik på följande områden: inom området administration och ekonomi: - marknadsföring och säljpsykologi inom området språk: var lärarutbildning i stort sett den enda statliga utbildningen i länet. 1 samband med högskolereformen och inrättandet av kom att ingå i högskoleregion. 1979 preciserade styrelsen för fyra profilområden för utbildningen vid högskolan: - social utbildning med inriktning på handikappområdet - utbildning inriktad mot små och medelstora företags behov Tillkomsten av en högskola i länet har haft en positiv effekt. är väl förankrad hos näringsliv, offentliga institutioner, intresseorganisationer och allmänhet. De gångna årens erfarenheter pekar dock klart på att utbildningen med den dimensionering den haft och fortfarande har i inte tillgodoser de behov som finns av högskoleutbildning. Viktiga och motiverade utbildningsinsatser riktade till bl. a. länets näringsliv har visat sig omöjliga att realisera på grund av att resurser har saknats. Anslaget för lokala och individuella linjer samt enstaka kurser () skall bl. a. användas för utbildningsinsatser avsedda att täcka det regionala arbetslivets behov. Det innebär att såväl varuproduktionens som tjänsteproduktionens behov inom olika sektorer skall tillgodoses. Anslaget är ojämnt fördelat mellan de nuvarande högskoleregionerna. högskoleregion har alltsedan högskolereformen haft det särklassigt minsta anslaget. Utslaget per invånare i regionerna är skillnaden mellan region och övriga regioner mycket stor. Utvecklingen framgår av nedanstående sammanställning. Region i kronor per invånare 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 sorn t. ex. Upp Även inom har skillnaderna varit stora. Således förfogar invånarna i över så mycket medel per capita som vad invånarna i gör. LIE-anslaget har vid så gott som uteslutande använts för att tillgodose näringslivets behov av fort- och vidareutbildning. Antalet ansökningar till lokala linjer och enstaka kurser har ökat kraftigt. Av nedanstående tabell framgår dels ansökningsutvecklingen. dels LIEanslagets utveckling samt antalet avvisade. Källa: högskolas verksamhetsberättelse 1982/83. 1 budgetpropositionen (1983/84: 100 bil. 10) föreslås högskoleregion tilldelas . för /85. Jämfört med innevarande budgetår innebär det en reell sänkning av anslaget med . Årets anslag på . skulle efter pris- och löneomräkning motsvara . UHÄ hade i sin anslagsframställning föreslagit ett i förhållande till regeringen . större anslag för regionen. En reell minskning av LIE-anslaget till högskoleregion kan enligt vår mening inte accepteras. En ytterligare prutning i förhållande till dagens redan låga nivå får allvarliga konsekvenser för möjligheterna att anordna betydelsefull utbildning i regionen. Vi föreslår därför i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget med . Finansieringen bör ske genom oinprioritering inom anslaget. För att åstadkomma en bättre fördelning av LIE-anslaget mellan de olika högskoleregionerna bör en översyn av kriterierna för fördelningen av anslaget göras under kommande budgetår. UHÄ har i sin anslagsframställan föreslagit inrättandet av en allmän linje för plast- och gummiindustri från . Linjen skall förläggas till . Föredragande statsråd anmäler i budgetpropositionen att hon anser att den föreslagna utbildningens innehåll och lokalisering skall utredas närmare och att hon därför nu inte är beredd att ta ställning i frågan. har från länets och högskolans sida betonats behovet av en YTH-linje med inriktningen plast och gummi. Plast- och gummiindustrin är väl företrädd i länet med en koncentration av företag i och kommuner. av de anställda i svensk gummiindustri finns i företag i dessa båda kommuner. Eniga branschorgan och fack har rekommenderat att linjen förläggs till . Frågan har utretts ingående. och har visat sig ha mycket goda förutsättningar att ta emot linjen. Vi föreslår därför att en plast- och gummilinje inrättas vid . Högskoleutbildning riktad till länets näringsliv Länets speciella industri- och sysselsättningsstruktur ställer som framgått ovan särskilda krav på utbildning. Det är av stor betydelse för länet att de små och medelstora företagen kan hänga med i den snabba utveckling som pågår inom mikroelektronik och data. Att man kan fortsätta att utveckla och marknadsföra produkter såväl inom landet som utomlands är av avgörande betydelse för företagens framtid. Som framgått av kartläggningen i länet är utbildningsbehovet stort inom en rad områden. Inom teknikområdet upplevs bristen på enstaka kurser som ett direkt hinder för näringslivets utveckling. De redovisade utbildningsbehoven kan enligt vår uppfattning på kort sikt bara tillgodoses genom enstaka kurser och lokala linjer vid länets högskola. Kurser som med fördel kan decentraliseras ut till olika kommuner i länet. En ökning av LIE-anslaget till måste därför ske under de kommande budgetåren. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om ett i förhållande till regeringen förhöjt LIE-anslag till högskoleregion med . så att anslaget för /85 uppgår till , 2. att beslutar om en översyn av fördelningen av LIEanslaget med syftet att åstadkomma en bättre fördelning mellan högskoleregionerna, 3. att beslutar inrätta en allmän plast- och gummilinje vid från , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts rörande tillverkningsindustrins behov av högskoleutbildning i . () ()