mot · G80210 · 1984-10-17 00:00:00 — m. fl. av regionmusiken och Rikskonserter (prop. 1984/ 85:1) Propositionen föreslår omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter för att stödja uppbyggnaden av en självständig regional musikverksamhet. Det avgörande argumentet för ett regionalt huvudmannaskap är att både regionmusiken och den regionala delen av Rikskonsertverksamheten skall kunna ingå som ett organisatoriskt led i en sammanhängande regional musikpolitik som landsting och kommuner gemensamt svarar för och som omfattar alla delar av musikpolitiken: musikundervisning, folkbildning, institutionsverksamhet i orkestrar och ensembler etc. Landstingen skall bli huvudmän och dessa får själva avgöra vilken regional indelning som är lämplig och hur samverkan över länsgränser och med de kommuner, och , som står utanför landstingsindelningen skall ske. Som exempel på samverkan anges Musik i Väst och Kultur i , där dessa båda städer ingår i samverkansprojekt. I dessa projekt ingår symfoni- och kammarorkestrarna som en viktig del. Dessas roll i ett regionalt musikliv har också understrukits av några remissinstanser. Eftersom avsikten är att få till stånd en sammanhängande regional musikpolitik är det nödvändigt att symfoni- och kammarorkestrarna tas med i det fortsatta arbetet och att de får likvärdiga ekonomiska villkor. Som har konstaterat i sitt remissyttrande så kan det inte vara rimligt att enskilda landsting och kommuner tvingas avsätta huvuddelen av sina bidragsresurser till dessa specialiserade och resurskrävande institutioner. Regeringen bör därför ge i uppdrag att utreda vilka åtgärder som behöver vidtas för att symfoniorkestrar och kammarorkestrar skall kunna inlemmas i det regionala samarbetet. Målsättningen bör vara att detta skall kunna ske som regionaliseringen av regionmusiken och Rikskonserter genomförs. En viktig förutsättning för hur väl den föreslagna musikreformen skall fungera är hur organisationsfrågorna såväl på arbetsgivar- som på arbetstagarsidan ordnas. F. n. är på arbetsgivarsidan landets symfoniorkestrar, radioorkestern, och övriga teaterorkestrar oavsett statligt, kommunalt eller landstingskommunalt huvudmannaskap anslutna till (), likaså Rikskonserter, medan regionmusiken är en statlig förvaltning, vars arbetsgivarfråga företräds av arbetsgivarverket. Det är en entydig uppfattning att regionmusikens speciella ställning organisatoriskt försvårat möjligheterna att inlemma regionmusiken i musiklivet. Föredragande statsrådet slår också fast: Regionmusikernas anställningsvillkor har, genom att de styrs av statliga avtal, lagt vissa hinder i vägen för samarbetet med andra musikinstitutioner. De statliga anställningsvillkoren har inte heller givit lösningar på bl. a. de upphovsrättsliga problem som uppkommer vid överföringar i radio eller TV, grammofoninspelningar etc. Inom TR:s avtalssystem har det varit mycket lättare att lösa problemen genom att TR även disponerar över radio- och TV-företagens och teatrarnas avtal samt helt och hållet kan bygga upp sina avtal utifrån kulturlivets krav. Den organisatoriska splittringen på arbetsgivarsidan är ett problem som enligt bör lösas i samband med den nu diskuterade omorganisationen. fortsätter i sin rapport (1981:6): Den nuvarande ordningen är enligt otillfredsställande, inte minst för musikområdet. Att arbetsgivarsidan är splittrad kan enligt rådet försvåra den positiva utveckling som regionaliseringen syftar till. Men ville inte lägga förhandlingsansvaret för regionmusiken på TR, som väl underförstått annars vore det naturligaste, eftersom TR var ansluten till SAF. motiverar det olämpliga i SAF-anslutningen med att kulturinstitutionerna ju har sin verksamhet finansierad av stat, landsting och kommun samt styrs av kulturpolitiska mål. Föredragande statsrådet uttalar att han delar uppfattning att det behövs en mer samlad arbetsgivarorganisation på kulturområdet än vi nu har och erinrar om 1982/beslut att statsägda företag inte skall tillhöra SAF. Vi finner det på sin plats att deklarera att den av utbildningsministern anförda synen på de statliga företagens SAF-tillhörighet har sin motsvarighet långt ut i kommun och landsting och gäller alla kulturområden. Detta har lett till att de statliga, kommunala och landstingsägda kulturinstitutionernas företrädare inom TR utrett frågan om hur ett utträde ur SAF skall kunna genomföras utan kostnadsökningar eller ett sönderbrytande av det finmaskiga samarbete som utvecklats mellan kulturinstitutionerna inom TR. Utredningens förslag har lett fram till att TR och samtliga dess medlemmar begärt sitt utträde ur SAF . TR kommer då att fortsätta som en helt obunden organisation med närmast samma ställning som och främst med ansvar att tillvarata de offentligt ägda kulturinstitutionernas intressen som arbetsgivar- och branschorganisation inom områdena teater, musik, radio, TV och film. Bakom den ovannämnda står politiskt eniga företrädare för samtliga de kommuner och landsting samt staten som iklätt sig huvudmannaskap på teater- och musikområdena. Det är dessa representanters tro att man med det nya TR, som f. n. också kommer att välja ett mera heltäckande namn, har skapat ett instrument som på ett expertbetonat sätt skall kunna bidra till ett förverkligande av kulturpolitiken. som vi är övertygande om TR:s kapacitet att på ett kvalificerat sätt tillvarata också regionmusikens intressen inom musiklivets ram också som branschorganisation, bör framhållas vårt starka intresse av att stödja det nya genom att ge den organisation vi nu själva utformat ett odelat ansvar på musikens område. Härigenom blir det möjligt att upphäva den splittring inom musiklivet som föreligger - mellan Rikskonserter resp. den nya centrala musikinstitutionen och regionmusiken i övrigt, - mellan symfoniorkestrarna och regionmusikerna, - mellan regionmusiken i och övriga landet, - mellan regionmusiken och andra institutioner med musikanknytning på teaterns, radions m. fl. - och ta hänsyn till olika fackliga önskemål. Det vore därför fel att redan nu binda stiftelsen till statligt reglerade tjänster. I stället bör det i enlighet med det ovan sagda ankomma på organisationsutredningen att finna en lösning på arbetsgivarorganisationsfrågorna. I anslutning till utbildningsministerns uttalade avsikt att behandla arbetsgivarorganisationsfrågan i samband med bl. a. överläggningar mellan befintliga arbetsgivarorganisationer bör TR inbegripas bland befintliga arbetsgivarorganisationer. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att bör utreda vilka åtgärder som behöver vidtas för att inlemma symfoni- och kammarorkestrarna i det regionala samarbetet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om arbetsgivarorganisationsfrågorna. HANS () i