mot · G7021109 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1109 m. fl. Tillsättningen av länsstyrelsernas styrelser Bakgrund Genom länsstyrelsereform fick en förtroendemannastyrelse. Denna bestod av landshövdingen som ordförande och tio andra ledamöter. utsåg fem av dessa och regeringen fem. De senare skulle företräda näringsliv och arbetsmarknad. I proposition 1975/76:168 lade den dåvarande socialdemokratiska regeringen fram förslag om ändrad sammansättning av styrelsen. Antalet ledamöter föreslogs öka till 14 utöver landshövdingen. Tio av dessa skulle fördelas i proportion till de politiska partiernas röstetal i länet vid riksdagsmannavalet. De politiska partierna skulle föreslå de personer som skulle tilldelas de platser som tillkom resp. parti. De personer som därvid föreslogs skulle förordnas av regeringen. Härutöver skulle regeringen utse fyra ledamöter med erfarenheter av näringsliv och arbetsmarknad. Genom regeringsskiftet genomfördes inte det socialdemokratiska förslaget. Den borgerliga regeringen lade i stället fram en ny proposition (1976/77:19), i vilken föreslogs att styrelsen skulle bestå av 14 ledamöter utöver landshövdingen - och att alla dessa 14 ledamöter skulle utses av genom proportionellt valsätt. Det är denna ordning som gäller. högsta beslutande organ styrelsen - är sålunda nu helt dominerad av förtroendevalda. Men är ett rent statligt organ, en regeringens förlängda arm i länet. De frågor som dominerar arbete är inom samhällsplaneringens område - näringslivs- och arbetsmarknadsfrågor, den fysiska planeringen, kulturminnesvården och miljöfrågorna. Därtill kommer skatteförvaltningen. Länsstyrelserna har också ett ansvar för att den statliga verksamheten på länsplanet samordnas. De statliga länsorganen företräder olika sektorsintressen. I dagens läge med stränga krav på ett effektivt resursutnyttjande är samordningsansvaret utomordentligt viktigt. Mot bakgrund av vad ovan sagts är det enligt vår mening befogat att ställa frågan om det är ändamålsenligt att en statlig myndighet som är skall ledas av en landstingsvald styrelse. Vi är av den uppfattningen att statsmakternas beslut och intentioner måste förverkligas av organ som har fått sina mandat av sin uppdragsgivare, dvs. Inte minst uppgift att samordna den statliga förvaltningen på det regionala planet talar för att styrelse utses av regeringen. (C 1983:04) har enligt sina direktiv i uppgift att utreda frågan om ledningen av de statliga myndigheterna. Uppdraget skall visserligen avse såväl centrala som regionala och lokala myndigheter, men i direktiven stryks under att intresset främst bör inriktas på de centrala ämbetsverken. Vi anser att det bör framgå klart av direktiven att kommittén skall behandla frågan om vilka som skall tillsätta länsstyrelsernas styrelse. Om denna fråga skall kunna behandlas på ett tillfredsställande sätt bör kommittén också tillföras sakkunskap från länsstyrelseområdet. Det är också viktigt att frågan om dessa styrelsers tillsättning får en lösning inom sådan tid att en ny ordning kan tillämpas fr. o. m. nästa mandatperiod för styrelserna, dvs. Under hänvisning till vad vi anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning av länsstyrelserna som myndigheter och utseende av länsstyrelsernas styrelser. () () () () ()