mot · G7021755 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1755 m. fl. Vidareutbildning inom det sociala området När den första professuren i socialt arbete tillsattes uttalade den nytillsatte professorn i , , att disciplinens införande skulle ses som ett svar på ett rop från fältet. har vi också rop från fältet. Den aktuella debatten om barnomhändertaganden visar detta, liksom den debatt om socialarbetarnas arbetsmiljö och burned out-problematik som förs pekar på samma sak behov av ytterligare utbildning. har uppmärksammat bristen på invandrarutbildning i socionomernas grundutbildning, liksom nu Nordiska ministerrådets ämbetsmannakommitté i konsumentfrågor tagit upp frågan om utbildning i konsument- och budgetrådgivning i nuvarande socionomutbildning. har uppmärksammat att av alla socionomer kommer på arbetsledande befattningar, medan ledarskapsutbildning saknas i grundutbildningen. Föreningen tillsatte 1982 en utbildningsgrupp för att titta på frågan om en gemensam utbildning för anställda som är engagerade i socialtjänsten.1 har också aktivt engagerat sig i frågan om en vidareutbildning för socionomerna, och frågan har ingående diskuterats och ventilerats på nordisk basis genom . Även den nationella, informella sammanslutningen av socionomutbildningsföreträdare i , för socionomutbildningarna, har diskuterat och stött tanken på en vidareutbildning. 1 ett i och för sig delvis annat sammanhang skriver också till UHÄ: Arbetsgruppen bör utreda i vad mån det är möjligt att inom nuvarande grundutbildning tillgodose såväl behovet av bred och generell kunskap som behovet av specialisering och fördjupning. Utbildningens längd bör här särskilt beaktas. Är det möjligt att inom den nuvarande ramen på 100 poängs teori förmedla både den bredd och det djup ämnet socialt arbete omfattar? Är det möjligt att tillgodose de krav på breda och dessutom fördjupade och specialiserade kunskaper som fältet ställer?2 1 Ur förslag till utbildningsinsatser, FSS okt. 1983 för socialarbetare inom . 2 Ur PM . Från många håll, således, kommer kraven om mer utbildning. Det framsprungna utbildningsbehovet skall naturligtvis relateras till det förändrade samhälle vi lever i. Det har skett stora förändringar inom vård- och omsorgssektorn . Framförallt har tillväxten av samhälleliga tjänster och insatser inom denna sektor ökat mycket snabbt. I förarbetena till socialtjänstlagen har lagts fast några utgångspunkter och riktlinjer, som finns anledning att uppmärksamma för den fortsatta utvecklingen. Vi åsyftar då den helhetssyn som bör prägla det sociala vårdarbetet och den samverkan som bör utvecklas mellan olika grupper av funktionärer och intressenter samt den närhetsprincip som fastslår att vård och omsorg i första hand bör utövas i människors närmiljö. Det som hindrar en angelägen förändring är att de som deltar i detta förändringsarbete i hög utsträckning arbetar utifrån skilda referensramar. Man tillämpar ensidigt socialhjälpen från snäva yrkesprofilers utgångspunkt. Man saknar överblick i ideologi, som är en förutsättning för helhetssynen i arbetet. De problem och svårigheter som den enskilde eller en grupp upplever måste också ses i förhållande till den omgivande samhällsmiljön. Helhetssynen innefattar även en inriktning mot att finna lösningen på den totala sociala livssituationen, nämligen att se sociala omsorger i ett samhällsperspektiv med förskjutning av intresset från de individuella symtomen till bakomliggande orsaker - såväl i närmiljön som i samhället i stort.3 Utbildningsbehovet är stort, inte bara för de grundutbildade socionomerna, utan även för andra akademiskt grundutbildade inom det sociala området. Liksom i tidigare motion (m.fl. ) vill vi alltså ånyo föreslå att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts och vidare anförs beträffande behov av en vidareutbildning inom det sociala området. 2 Allmänt om nuvarande utbildning för socionomer Inledningsvis och sammanfattningsvis kan sägas att präglats av ett utvecklingsarbete av idéer, tankegångar och principer som kom till uttryck genom högskolereform samt genom tillkomsten av det tvärvetenskapliga ämnet socialt arbete. Vidare kan, kanske självklart, sägas att socionomutbildningen starkt påverkats av samhällsutvecklingen i stort: o Det statsfinansiella läget har medfört krympande resurser, inte minst för socionomutbildningen. Även besparingarna inom den offentliga sektorn har som bieffekt påverkat socionomutbildningarna; anses de utgöra ett hot mot rekryteringen. Nedskärningarna av antalet nybörjarplatser har påböijats. 3 Ur förslag till utbildningsinsatser för socialarbetare inom , FSS okt. o Arbetslösheten bland de grundutbildade socionomerna har ökat och alltmer uppmärksammats. beräknade de öppet arbetslösa SACO-anslutna socionomernas antal till 300. En studie utförd av SSR () har också visat att av de socionomer som utexaminerades är arbetslösa , dvs. går helt utan arbete. tyder emellertid vissa tendenser på att bilden kommer att förändras. Antalet sysselsatta inom socialvård beräknades 1980 vara ungefär 70000, och man räknar här med att vad beträffar just socionomerna så kommer antalet anställda att öka, främst i skogslänen 1984, men även i övriga delar av riket, storstäderna undantagna.4 0 Studenternas medelålder tenderar att sjunka, kanske som ett led av ändringar i det s. k. kvotgruppssystemet då 1/3 av alla nybörjarplatser reserveras för dem med högst gymnasiebetyg ett förhållande som den tidigare omtalade påtalat och f. n. söker åstadkomma förändring av, bl. a. med motiveringen: Det har alltid ansetts vara en nödvändig förutsättning med en viss mognad och livserfarenhet hos de studerande för att de skall kunna klara av ett så krävande yrke som socialarbetarens.5 2.1 Litet om tekniska data Socionomutbildningen i bedrivs som integrerad i de lokala högskolorna (och ) eller inom ramen för de stora universiteten (, , och ). Därtill kommer den socionomutbildning som ges vid , som såväl organisatoriskt som på det sätt utbildningen finansieras helt skiljer sig från de övriga utbildningarna. Enligt den centrala studieplanen omfattar sociala linjen 140/150 poäng. Enkelt uttryckt kan sägas att studenten med 140 poäng är yrkesförberedd, medan studenten med 150 poäng dessutom är förberedd för forskarutbildning. har antalet tilldelade nybörjarplatser varit I 200/år vid de statliga högskolorna samt 45 vid . I stort sett kan sägas att av dessa helt fullföljer sina studier. Rekryteringen till sociala linjens utbildning har varit mycket god. Inför just kunde en viss nedgång märkas, men tidigare, exempelvis , var siffrorna för de totalt 630 nybörjarplatserna 1 356 förstahandssökande. angående tekniska data: Socionomutbildningen tillhör de billiga utbildningarna. Kostnaden för en tillhandahållen årsstudieplats på sociala linjen beräknades 1981/82 4 Ur Arbetskraftsbarometer, Information i prognosfrågor 1983: 3, LiberFörlag. 5 Ur skrivelse till utredningen för översyn av reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning, för socionomutbildningarna, . , motsvarande siffra för linjen kost och näringsekonomi var . Går man vid sidan av AES-sektorn och tittar exempelvis på teknisk sektor, så framstår den låga kostnaden (anslaget) tydligare, exempelvis kostar en tillhandahållen årsstudieplats på tekniska fysiklinjen . En av anledningarna till den låga kostnaden kan givetvis vara antalet lärartjänster i förhållande till utnyttjade årsstudieplatser. Genomsnittssiffran inom all grundläggande svensk högskoleutbildning är en lärartjänst per 15 årsstudieplatser. För AES-sektorn, dit socionomutbildningen alltså hör, är motsvarande relation en till 32. 2.2 Internationella aspekter på en vidareutbildning De nordiska ländernas grundutbildningar skiljer sig inte väsentligt åt i fråga om innehåll och uppläggning. Dock kan noteras att utbildningstidens längd i är , i 3, 3,5 eller ; har en 3-årig utbildning och slutligen en-4-årig. Däremot har , i och i , en 1-årig vidareutbildning, den s. k. årskursen. I finns i en 2-årig vidareutbildning, och måste nog även i övrigt sägas ha kommit längst av de nordiska länderna när det gäller fortoch vidareutbildning inom det sociala området. Vid alla socionomutbildningarna där förekommer någon form av korta seminarier eller ad hoc-kurser. har, förutom sin forskarutbildning som f. n. har ca 100 doktorander inskrivna, i stort de 6-månf.ders kurser som ges i behandlingsarbete vid skolorna i och . Visserligen kan sägas Es wurde dabei deutlich, dass sich die in dem internationalen Standard sehr stark angleicht.6 Men vi ligger långt från kanske framför allt den anglosachsiska utbildningen, som ger en of Social Work-examen. 3 Vidareutbildning påbyggnadsutbildning, vad sorn pågår inom Vid samtliga utbildningar har pågått ett arbete med fort- och vidareutbildningsfrågor. Återkommande utbildning var ju också en av högskolereformens viktigaste principer. Alla socionomutbildningar, undantaget, erbjuder den utbildade socionomen fort- eller vidareutbildning i större eller mindre omfattning: forskningsförberedande kurser i socialt arbete, kurser i psykosocialt handledningsarbete, kurser i socialtjänst m. m. Tanken om reell påbyggnadsutbildning har aktualiserats: en tanke om mellanexamen - licentiatexamen eller magisterexamen - har diskuterats. 6 Ur Neue Praxis Aktuell nr 4/83. I , exempelvis, har en rapport utifrån ovanstående tanke utarbetats. Rapporten utmynnar i ett förslag till inrättande av en lokal påbyggnadslinje fr. o. m. /85, där genomgången utbildning ger den studerande en social magisterexamen. Liknande tankegångar finns vid flera av skolorna, vilket med tydlighet framkom vid Nordiska socialhögskolekommitténs konferens i där ett av flera tema var just Socialmagisterexamen behövs den?. Vid högskolan i har tankarna på en vidareutbildning funnits , och arbetet med att åstadkomma en sådan har prioriterats högt. Därför är även , i likhet med och i viss mån även de andra utbildningsorterna, beredd att kunna starta en vidareutbildning inom det sociala området som skulle leda till en examen som of Social Work Science. 4 Vidareutbildning-påbyggnadslinje som försöksverksamhet lokaliserad till högskolan i Vi menar att behovet av en vidareutbildning inom det sociala området är så stort att det är ställt utom allt tvivel att en sådan bör inrättas. Mycket talar för att det redan hårt utnyttjade LIE-anslaget7 inte bör ses som enda utvägen att finansiera en sådan utbildning, främst med hänsyn tagen till konkurrensen med annat kursutbud och andra utbildningsintressen i närregionen, även utöver AES-sektorn. Vi menar därför att en påbyggnadslinje som allmän utbildningslinje, men såsom en försöksverksamhet, bör inrättas. I likhet med det syfte som angivits för den i utarbetade men ej inrättade påbyggnadslinjen skulle syftet vara att utifrån ett helhetsperspektiv ge den studerande ökade möjligheter till förändringsarbete inom det sociala området. Den tänkta utbildningen bör omfatta 60 poäng och förutsätta en examen från en grundläggande utbildning om minst 100 poäng, exempelvis för socionomer, lärare, fritidspedagoger, psykologer, präster, sjuksköterskor, läkare, administratörer och poliser. Starka skäl talar för att en sådan påbyggnadslinje borde förläggas till högskolan i . Delvis talar de motiv som högskolan själv åberopade för att påbörja ett utvecklingsarbete med en vidareutbildning för en lokalisering till . Sorn svar på "ett rop från fältet": o Inte minst gäller detta rop från inlandet, där den grundutbildades möjligheter till fort- och vidareutbildning alltjämt är små i jämförelse med övriga delar av landet. Dock bör noteras att en påbyggnadslinje skall tillgodose utbildningsbehovet för riket i dess helhet. 7 - anslag för lokala linjer, individuella linjer och enstaka kurser. inte högskolan i och dess sociala linje haft några rekryteringssvårigheter. o Arbetsmiljö - en fråga om att rätt ta till vara kvalificerade forskarutbildade lärares resurser. har en förhållandevis hög procent forskarutbildade lärare, o Frontlinjeutbildning - man måste föregripa utvecklingen så att morgondagens socialarbetare är förberedda på morgondagens problem. O Positivt för redan befintliga grundutbildningar. En kvalificerad vidareutbildning för en högskola som saknar forskarutbildning måste ses som närande för grundutbildningen ur flera aspekter. Men även andra skäl talar starkt för att en påbyggnadslinje av det slag som skisseras i motionen förläggs till högskolan i : har beredskap och kompetens för en påbyggnadslinje. Det finns stora möjligheter att med utgångspunkter i fältresurser och redan befintliga grundutbildningar ge en kvalitativt bra påbyggnadsutbildning. Högskolans kompetens ligger inom AES-sektorn med tyngd inte minst på ämnen inom det beteendevetenskapliga området. Högskolan bedriver grundläggande utbildning inom de allmänna utbildningslinjerna: social linje, systemvetenskaplig linje, förvaltningslinje och personallinje. Därutöver finns de lokala linjerna för turism och rekreation och inhemska råvarusystem samt ett utbud av enstaka kurser, främst inom AES-sektorn. har ingen fast forskningsorganisation, men alltsedan professurerna i rättsvetenskap och socialt arbete tillsattes i , f. ö. med ansvar för regionalt utvecklingsarbete, har samarbetet med dess institutioner intensifierats. Utöver grundutbildningens resurser har den alltså bemödat sig om att ha tillgång till resurser från . Den forskning som bedrivits, bedrivs och uppmärksammats vid högskolan ligger till stora delar inom det sociala området. Inom den offentliga sektorn har högskolan ett antal utbildnings- och utvecklingsuppdrag hos kommuner, landsting och flera statliga länsmyndigheter. Högskolans koppling till den fasta fält- och forskningsstationen i . Högskolan har varit starkt kopplad till det s. k. . är högskolan tillsammans med . och delfinansiär av forskningsenheten vid . Tjänsten som forskningsledare vid den fasta fältstationen upprätthålls också av lärare från högskolan. Den nära samverkan med det omgivande samhället som högskolan har i flera avseenden innebär att man inom länet ser högskolan som en regional resurs. Den landstingskommunala i utbildningar omfattar omsorgslinjen. Högskolan, främst sociala linjen, har för avsikt att försöka åstadkomma ett samarbete med Det omgivande samhället har i flera avseenden visat på ett nytänkande inom det sociala området som högskolan avsett och avser att följa genom olika instanser. Exempelvis kan nämnas Sex- och samlevnadsprojektet, ett samarbetsprojekt mellan , och länsskolnämnden, projektet som drivs av kommun för unga missbrukare samt institutionerna och utbildningskollektiven och som finns i högskolans omedelbara närhet. och främst sociala linjen har etablerat goda internationella kontakter, vilket är av största betydelse när det gäller att utveckla teoribildningen och nytänkandet inom det sociala området. Så är t. ex. Nordiska socialhögskolekommitténs sekretariat förlagt till högskolan , och skolan är företrädd i såväl Nordiska socialhögskolekommitténs styrelse, och (ERG = European regional group) som (Work). Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande inrättandet, som en försöksverksamhet, av en påbyggnadslinje inom det sociala området samt lokalisering av en sådan utbildning till högskolan i . () ()