mot · G7022097 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2097 Per m. fl. Vissa besparingar inom verksamhetsområde I den av moderata samlingspartiet framlagda partimotionen 1983/ 84:2016 presenterades vår övergripande syn på utbildningspolitiken. I partimotionen redogörs förutom för organisatoriska och andra förändringar vi vill genomföra för våra principiella ståndpunkter vad gäller prioriteringar och besparingar inom utbildningsområdet. I det följande beskrivs våra förslag till besparingar i detalj. Vi har dock utelämnat de bakomliggande argumenten för förslagen när dessa argument står att finna i partimotionen. Inledningsvis vill vi framhålla det väsentliga i en kontinuerlig analys av hur de resurser som satsas på utbildningsväsendet utnyttjas. Som vi framhåller i den nämnda partimotionen är kostnaderna för utbildning höga i jämfört med andra länder. En översyn av resursanvändningen kan ge ett bättre underlag för de besparingar som blir ofrånkomliga också på utbildningsområdet och säkerställa att dessa så långt möjligt kan inriktas mot områden där effekterna inte påverkar framför allt ungdomsskolans möjligheter att klara sin grundläggande uppgift. Vi vill i detta sammanhang särskilt peka på samverkansmöjligheterna ungdomsskolan AMU K.OMVUX. Vi utgår från att regeringen kommer att redovisa överväganden i denna fråga i anslutning till den proposition om huvudmannaskapet för AMU som senare skall presenteras för . Samverkansformer som effektivt nyttiggör lärare och materiel skulle medföra att resurser kan överföras till alltid angelägna kvalitetsförbättringar. 1 budgetpropositionen anger såväl arbetsmarknads- som utbildningsministern vissa principer i fråga om huvudmannaskapet när det gäller AMU. De uttalanden de båda föredragande statsråden gör till stöd för ett dominerande ansvar för AMS över arbetsmarknadsutbildningen tror vi knappast är ägnade att främja en kvalitativt god utbildning. Andra lösningar än de regeringen antyder, inte minst i fråga om det pedagogiska ansvaret, bör enligt vår mening sökas i huvudmannaskapsfrågan. bör ge regeringen detta till känna. För löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformation beräknar föredraganden 2,06 milj. kr. I enlighet med tidigare förslag förordar vi 1 1983/84. att anslaget slopas. Verksamheten borde kunna bedrivas i önskvärd omfattning utan specialdestinerade statliga anslag. Under anslaget föreslås också 2 milj. kr. gå till information om 1980 års läroplan för . Vi anser obefogat och menar att den information som måste ges kan ges inom ramen för SÖ:s ordinarie verksamhet. Anslaget kan därmed slopas. Föredraganden föreslår 6,665 milj. kr. till de regionala planeringsråden. Vi har tidigare ifrågasatt värdet av en regional planeringsinstans. Vi anser att verksamheten kan upphöra. Föredraganden föreslår att 10,696 milj. kr. anvisas, varav 2,5 milj. kr. överförts från anslag B 7. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet. Utvecklingsstödet har inte lett till de resultat som avsågs när de tillskapades. Dessutom har stödindelningen inneburit en administrativ belastning på länsskolnämnderna. Vi förordar att anslaget avvecklas, dock att de 2,5 milj. kr. som avser forskning förs tillbaka till anslaget B 7. Vi vidhåller vårt förslag om nedläggning av (). Det innebär ett fullföljande av det tidigare riksdagsbeslutet om avveckling av SIL, vilket dock upphävdes i samband med behandlingen av proposition 1982/83:79. De oundgängliga uppgifter som SIL handhar kan inom ramen för SÖ:s verksamhet. Anslaget om 5,565 milj. kr. kan därmed slopas. Särskilda åtgärder på skolområdet budgetproposition anförde föredraganden följande angående anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet (SÅS): I samband med att SÅS-anslaget inrättades gav regeringen i uppdrag att fortlöpande följa tillämpningen av reglerna för medelstilldelningen ur det nya anslaget och utvärdera effekten av åtgärderna för att ge regeringen underlag för en bedömning av behovet av fortsatta särskilda insatser. SÖ har sammanställt en rapport om fördelningen av SÅS-resurser 1981/82. I rapporten konstateras bl. a. att endast 14 kommuner i hela riket inte har tilldelats allmän resurs. Om man även beaktar de kommuner som fått särskild resurs konstateras att 277 av landets 279 kommuner 1981/82 bedömts vara i behov av extra resurser. En sådan fördelning av medel ur anslaget är oroväckande. Jag har vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendet när det gäller den behovsrelaterade resursfördelningen sagt att skillnaderna mellan klasser och skolor i en kommun är större än skillnaderna mellan olika kommuner. Detta hindrar emellertid inte att det finns betydande skillnader också mellan kommuner. 1 årets budgetproposition skriver föredraganden: Genom det fattade riksdagsbeslutet med anledning av propositionen om åtgärder för elever med handikapp har ytterligare komponenter införts som skall beaktas vid fördelningen av medel ur anslaget. Det finns enligt min mening risk för att fördelningen blir så komplicerad att anslaget förlorar i överskådlighet. Det är enligt vår mening i hög grad osäkert om den översyn av reglerna för fördelningen av SÅS-resursen som föredraganden utlovar kan leda till att de ursprungliga intentionerna med anslaget uppnås. Trots komplicerade regler och omfattande administrativa insatser har resultatet blivit en relativt jämn fördelning av anslaget mellan kommunerna. har det varit uppenbart svårt för SÖ att avgöra vilka kriterier som använts av länsskolnämnderna vid fördelningen samt till vad resursen slutligen använts. Det är därför inte troligt att en förändring av reglerna skulle kunna åstadkomma något avgörande positivt. Risken är i stället stor att resultatet blir en än mer godtycklig fördelning av anslaget. Mot denna bakgrund förordar vi att SÅS-anslaget avskaffas. Av anslaget bör 100 milj. kr. reserveras för ett nytt anslag, vilket skall fördelas regionalt och lokalt för de handikappades speciella behov inom skolväsendet. 5,211 milj. kr. anvisas till ett nytt anslag för att klara de extra syoinsatser som tidigare finansierades via SÅS-anslaget. 41,513 milj. kr. bör överföras till den s. k. förstärkningsresursen under anslaget Bil. Bidrag till driften vid grundskolor m. m. Vi föreslår att de resterande 80,187 milj. kr., som motsvarar den 25-procentiga återföringen av den tidigare genomförda 2-procentiga besparingen, dras in. Bidrag till driften vid grundskolor m. m. Det särskilda statsbidraget till icke timplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen, som infördes genom beslut i anledning av proposition 1975/76:39, har av SÖ och föredraganden beräknats utgå till 37,av eleverna /84. Vi anser att fria aktiviteter skall finansieras inom ramen för förstärkningsresursen. Det blir därmed upp till varje kommun och skola att avgöra hur resurserna skall användas. Erfarenheterna visar att det särskilda statsbidraget bidragit till missuppfattningar av syftena med den samlade skoldagen. 1 den tidigare nämnda propositionen (1975/76:39) utvecklas detta närmare. Vi hänvisar till denna. Den samordning av olika kommunala resurser för barn och ungdom sorn skulle kunnat bidra till lägre kostnader har dessutom i de flesta fall uteblivit. Till detta skall läggas det faktum att chefen för budgetdepartementet i samråd med skolministern i kompletteringspropositionen 1980/ 81:150, bil. 2, anförde att ett genomförande av den samlade skoldagen kunde accepteras endast under förutsättning att det totalt inte innebar någon ökad resursanvändning. Föredraganden beräknar kostnaden för bidraget till den samlade skoldagen detta redovisningsår till 29,7 milj. kr. Eftersom anslaget omfattas av ett förskotts- och slutregleringsförfarande utfaller dock endast 26,7 milj. kr. i förskott detta budgetår. Vi föreslår i enlighet med tidigare ställningstaganden att bidraget till den samlade skoldagen avvecklas. 1 propositionen föreslås 31,7 milj. kr. i bidrag till lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet. Bidraget infördes genom beslut i med anledning av förra årets budgetproposition. Vi avvisade då förslaget. Bidraget används dels till att finansiera lokala utvecklingsprojekt, dels till personalförstärkningar. Vi har i vår partimotion anvisat mera realistiska vägar för att förbättra situationen på lågstadiet. Vi menar att problemen på lågstadiet inte i första hand är orsakade av knappa resurser. Vi avvisar därför återigen ifrågavarande bidrag. I partimotionen föreslår vi en förändrad hemspråksundervisning. Hemspråksundervisningen på beräknas kosta drygt 200 milj. kr. 1984/85. Vi föreslår att hemspråksundervisningen på högstadiet avskaffas samt att reglerna för rätten till undervisning i hemspråk på låg- och mellanstadiet förändras i restriktiv riktning. Vi räknar med att detta skall ge en besparingseffekt på 85 milj. kr. 1 enlighet med vårt förslag under anslaget B 9. Särskilda åtgärder på skolområdet tillförs förstärkningsresursen 45,513 milj. kr. I partimotionen avvisar vi regeringens förslag att inte genomföra det av fattade beslutet om utökning av timantalet i basresurserna i årskurs nio fr. o. m. 1984/85 för att stärka tillvalet. Vi tillför därför 28,9 milj. kr. för att möjliggöra utökningen. Bidrag till driften av gymnasieskolor Föredraganden föreslår att 40 milj. kr. skall användas för omprövning av systemet med självstudietimmar på gymnasiet. Beslut om detta fattades i samband med att den ekonomisk-politiska propositionen 1983/84:40 behandlas i . Vi avvisade då förslaget med hänvisning till SÖ:s förslag i anslagsframställningen för /85. Skolorna har i genomsnitt täckt in av självstudietiden genom att ta förstärkningsresursen i anspråk för genomförande av reguljära lektioner. SÖ redovisar ett förslag för att helt eliminera självstudietiden. förslaget avräknas skrivtid från de berörda ämnenas undervisningstid och läggs samman till skrivpass. Den tid per ämne som skulle behöva avräknas varierar mellan 0,25 och . Inrättandet av ett skrivpass skulle innebära att ämnen utan skrivningar i betydligt mindre utsträckning än nu drabbas av lektionsbortfall. Det behövs betydligt färre personer för att övervaka skrivningar än för att undervisa i de skrivande klasserna. Vakttjänstgöringen behöver inte heller skötas av lärare. Den uppkomna minskade kostnaden överskrider för alla linjer det antal självstudietimmar (eller 2 vtr) som enligt regeringens särskilda anvisningar skall täckas på de tre- och fyraåriga linjerna. Den räcker också för att täcka in av självstudietiden på Ek-, So- och Te-linjerna. SÖ föreslår således att de medel som motsvarar kostnadsminskningen genom avräkning av skrivtid återförs till skolans förstärkningsresurs för att därigenom ge den enskilda skolan möjlighet att täcka in all självstudietid med lärarhandledning. En del av dessa medel bör också kunna täcka kostnaderna för skrivvakter. Vi avvisar mot denna bakgrund återigen regeringens förslag om omprövning av självstudietiden på gymnasiet. 1 fråga om självstudietiden, liksom i fråga om vikariatsfrågorna, vill vi emellertid understryka det avgörande inflytande som kommunerna har för hur de tillgängliga resurserna disponeras. Den lokala fördelningen av resurser bör mot denna bakgrund ske på ett sådant sätt att undervisningskvaliteten alltid kan upprätthållas. Som vi framhållit i partimotionen måste själva undervisningen nu ges avgörande prioritet före andra verksamheter i skolan. I enlighet med partimotionens förslag om hemspråksundervisning och förslaget under anslaget Bil. Bidrag till driften vid grundskolor m. m. om att avskaffa hemspråksundervisningen på högstadiet, föreslår vi att hemspråksundervisningen på gymnasiet likaså tas bort. Detta leder till en besparing på 12,8 milj. kr. Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. I vår partimotion redogörs utförligt för vår inställning till regeringens förslag till nytt statsbidragssystem för undervisningsmateriel till gymnasieskolan. I enlighet med det där redovisade synsättet avvisar vi förslaget att införa ett startbidrag samt ett kompletteringsbidrag. Föredraganden anger ett medelsbehov på 81 milj. kr. för dessa två bidrag. Vad gäller bidraget till förnyelse av undervisningsmateriel menar vi, i likhet med föregående år, att detta kan begränsas till 52 milj. kr., bl. a. med hänvisning till våra förslag angående lärlingsutbildning. Detta innebär sammantaget en besparing på 101 milj. kr. Bidrag till utbildning för vuxna Vi redogör i partimotionen för vår inställning till hur prioriteringarna inom utbildningsområdet bör ske. Vi fastslår där att ungdomsskolan bör skyddas så långt möjligt. En omdisponering av vuxenutbildningens resurser blir därmed oundviklig. Föredragande föreslår ett anslag på 744,6 milj. kr. till bidrag till utbildning för vuxna. Vi anför i vår partimotion följande: Inom utbildning för vuxna utgör grundutbildning för vuxna (grundvux) den viktigaste. Det är av betydelse att alla medborgare ges tillgång till en utbildning som motsvarar den obligatoriska skolans. Grundvux bör därför undantas från neddragningar. Inom vuxenutbildning (komvux) erbjuds dels grundskolekurser, dels gymnasieskolekurser. Grundskolekurserna bör av samma skäl som grundvux ges de resurser som krävs för att utbildningsefterfrågan skall kunna tillgodoses. Däremot är vi beredda att under rådande ekonomiska omständigheter ge gymnasieskolekurserna en lägre prioritet. En besparing på denna del av den kommunala utbildningen för vuxna är som nämnts nödvändig först och främst för att skydda ungdomsskolan. Det måste emellertid understrykas att stor vikt alltjämt måste fästas vid komvux betydelse för komplettering till högre studier. Hur en kostnadssänkning med de här angivna riktlinjerna som utgångspunkt skall utformas i detalj får det ankomma på regeringen att avgöra. Därvid bör regeringen också ha möjlighet att föreskriva om viss avgiftsfinansiering. Ett sådant alternativ kan enligt vår mening vara attraktivt för att kunna erbjuda utbildning som annars inte skulle komma till stånd. Vi beräknar en sammanlagd besparing inom utbildning för vuxna på 150 milj. kr. Bidrag till studieförbunden m. m. Studieförbundens verksamhet ingår i vuxenutbildningen. En omprioritering av resurserna också på detta område är enligt vår mening ofrånkomlig Vi avvisade regeringens förslag att införa två nya tilläggsbidrag. Detta skedde i enlighet med tidigare uttalanden från både studieförbund och riksdag där man uttryckte åsikten att det är felaktigt att prioritera vissa ämnen inom folkbildningsarbetet. Vi föreslår därför att samtliga tilläggsbidrag dräs in, utom de som berör handikappverksamhet och glesbygdscirklar vilket ger en besparing på 44,7 milj. kr. Utöver detta föreslår vi att bidraget till upsökande verksamhet i hemmen på 6,4 milj. kr. slopas, samt att bidraget till kulturverksamhet reduceras med 30 milj. kr., från föredragandens föreslagna 95,1 milj. kr. till 65,11 milj. kr. Föredraganden föreslår att 89 milj. kr. av de medel som tillfaller statsverket genom inkomster från vuxenutbildningsavgiften skall användas för att finansiera anslaget C 5. Bidrag till studieförbunden m. m. Vi yrkar att ytterligare 203 milj. kr. av ifrågavarande medel används på detta sätt. Dessa medel bör tas dels från anslaget C 8. Bidrag till viss central kursverksamhet, 34 milj. kr., dels från anslaget E 5. Vuxenstudiestöd m. m., 159 milj. kr., samt dels från anslaget E 6. Timersättning vid grundutbildning för vuxna, 10 milj. kr. Vi vill också framhålla att själva konstruktionen med en särskild vuxenutbildningsavgift enligt vår mening ter sig alltmer tveksam. I samband med en allmän översyn av arbetsgivaravgifterna bör en omläggning av finansieringen av vuxenutbildningen övervägas. Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. För /85 föreslår föredraganden att undervisningen för invandrare i svenska språket får omfatta högst , vilket innebär en minskning med . Den föreslagna anslagsminskningen beror på att såväl antalet deltagare som antalet studietimmar stadigt har minskat under en följd av år. Verksamhetsnedgången torde främst sammanhänga med nedgången i arbetskraftsinvandringen. Invandrare utan kunskaper i svenska har små möjligheter att få anställning i rådande arbetsmarknadssituation och därmed åtnjuta rätt till lagbunden undervisning. De flesta invandrare torde därför vara hänvisade till övrig undervisning i den mån de inte får svenskundervisning i samband med arbetsmarknadsutbildning. Vi anser, trots de föreslagna neddragningarna, att de i budgetpropositionen beräknade timtalen är för höga. Vi föreslår därför en begränsning till sammanlagt , varav lagbunden undervisning. Vårt förslag medför att anslagsbehovet minskar med 18 milj. kr. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. I samband med regeringens proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder 1983/84:40 föreslog föredraganden att koefficienten i det allmänna bidraget skulle sänkas från 0,0037 till 0,0036. Vi föreslog en ytterligare sänkning med 0,0002 för att uppnå en lärartäthet på till skillnad från dagens 2,15 . Det innebar en besparing utöver regeringens förslag med 21 milj. kr. Vi återupprepar förslaget. Bidrag till viss central kursverksamhet Enligt vår mening bör de organisationer som kommer i åtnjutande av bidraget till viss central kursverksamhet själva svara för sina kostnader. Vi föreslår därför i enlighet med tidigare förslag att anslaget avvecklas. Föredraganden har anvisat 34 milj. kr. till anslaget, vilket finansieras via Vi överför dessa medel till anslaget C 5. Bidrag till studieförbunden m. m. (se anslaget C 5). Då vi i vår partimotion inte föreslår några besparingar netto inom högskola och forskning, utan enbart genomför omprioriteringar inom dessa anslag, berör vi inte i denna motion anslagen under D. Högskola och forskning. Studiehjälp m. m. I regeringens proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder 1983/ 84:40 föreslog föredraganden förändrade regler för att erhålla studiemedel utan hänsyn till föräldraekonomin. Regeringen sparade därigenom 100 milj. kr. Man aviserade dock att man skulle återkomma med förslag om selektiva åtgärder inom studiehjälpssystemet . Dessa selektiva åtgärder skulle finansieras genom att ta 50 av de 100 milj. kr. Vi biträdde regeringens förslag till förändrade regler för studiehjälpen men fann ingen anledning att genomföra förslaget om selektiva åtgärder. Detta innebär att vår utgiftsnivå på detta anslag ligger 50 milj. kr. Vuxenstudiestöd m. m. 1 överensstämmelse med tidigare prioriteringar i denna motion och med av oss tidigare framlagda förslag föreslår vi en total medelsminskning på vuxenstudiestödet med 159 milj. kr. Föredraganden föreslår att 449,5 milj. kr. anslås till särskilt vuxenstudiestöd. Detta skulle ge utrymme för 15 500 årsstudieplatser, en ökning med 1 300 jämfört med föregående budgetår. Föredraganden föreslår dock ett differentierat vuxenstudiestöd vilket innebär att de 15 500 årsstudieplatserna kommer att motsvara 17 500 i det differentierade systemet. Vi föreslår att antalet årsstudieplatser låses vid 1983/nivå, dvs. 14 200 platser, men att detta görs i det differentierade systemet. Det innebär en medelstilldelning som med 85 milj. kr. avviker från föredragandens förslag. Föredraganden föreslår att antalet timstudiestöd skall minskas med 2 000 till 18 000, samt att dagstudiestödet skall bibehållas på oförändrat 15 000 stycken. Föredraganden föreslår dessutom att timstudiestödet skall höjas med . samt att inkomstbidraget skall höjas till . och internatbidraget till . Vi förordar en ytterligare neddragning av antalet timstudiestöd från 20 000 stöd till 15 000. Antalet dagstudiestöd bör minskas från nuvarande 15 000 till 13 000 stycken. Timstudiestödet bör utgå med . , inkomstbidraget med . och internatbidraget med , i enlighet med av oss tidigare framlagda förslag. Totalt innebär detta en tilldelning som understiger föredragandens med 40 milj. kr. För uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt för planering m. m. av uppsökande verksamhet och utbildning av fackliga studieorganisatörer föreslår föredraganden oförändrade 41 milj. kr. Dessa ändamål har åtnjutit ett betydande stöd och de uppdämda behov av kontakt och påverkan som kan ha förelegat bör i inte ringa utsträckning nu vara tillgodosedda. En totalram på 7 milj. kr. för information om vuxenstudiestödet bör därför anvisas, vilket ger en besparing på 34 milj. kr. De 159 milj. kr. i minskad medelstilldelning innebär att vuxenutbildningsavgiften i motsvarande mån förs till anslaget C 5. Bidrag till studieförbunden m. m. (se anslaget C 5). Timersättning vid grundutbildning för vuxna Föredraganden föreslår att timersättningen skall ökas från . för de som har inkomstbortfall med anledning av studierna. I konsekvens med vårt förslag beträffande timstudiestödet föreslår vi att ersättningen sänks till . Detta innebär en minskad medelstilldelning med 10 milj. kr. De 10 milj. kr. av vuxenutbildningsavgiften som därmed inte behöver föras till detta anslag förs till anslaget C 5. Bidrag till studieförbunden m. m. (se anslaget C 5). Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs* 1. att beslutar att statligt bidrag till löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformatörer inte skall utgå och att inga medel skall utgå till information i anslutning till läroplan för samt att därmed till för /85 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att beslutar att avskaffa de regionala planeringsråden samt att därmed till Länsskolnämnderna för /85 anvisa ett förslagsanslag av , 3. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Läns * Se även motionerna 1983/84:2098 2099. skolnämndernas utvecklingsstöd för /85 anvisa ett reservationsanslag av . samt att därmed ej genomföra den av regeringen föreslagna överföringen av . från anslaget Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolområdet, 4. att beslutar att avslå regeringens förslag att till för /85 anvisa ett förslagsanslag av , 5. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Särskilda åtgärder på skolområdet för /85 anvisa ett anslag av , 6. att beslutar att inrätta ett nytt anslag Bidrag till handikappade med särskilda behov inom skolväsendet och att ti 11 detta för /85 anvisa ett anslag av . samt att hos regeringen begära förslag till bidragsregler för anslaget, 7. att beslutar att inrätta ett nytt anslag Extra bidrag till studie- och yrkesorientering och att till detta för /85 anvisa ett anslag av . samt att hos regeringen begära förslag till bidragsregler för anslaget, 8. att beslutar att fria aktiviteter under den samlade skoldagen skall finansieras inom ramen för förstärkningsresursen, 9. att beslutar att avskaffa den särskilda anslagsposten för bidrag till icke timplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen, 10. att beslutar att avskaffa den särskilda anslagsposten för bidrag till lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet, 11. att beslutar att hos regeringen begära förslag till nya regler för rätten till hemspråksundervisning på i enlighet med vad som i motionen anförts, 12. att beslutar att tillföra den särskilda anslagsposten för förstärkningsresursen , 13. att beslutar att avslå regeringens förslag om att inte genomföra vissa beslut om ökning av antalet veckotimmar för basresurserna, 14. att beslutar att till Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av , 15. att beslutar att avslå regeringens förslag att samtliga självstudietimmar i årskurs 2 av de tvååriga teoretiska linjerna och två av i årskurs 3 av de tre- och fyraåriga linjerna tas bort ur timplanerna fr. o. m. /85, 16. att beslutar att avskaffa rätten till hemspråksundervisning på gymnasiet, 17. att beslutar att till Bidrag till driften av gymnasieskolor för /85 anvisa ett förslagsanslag av 3 , 18. att beslutar att avslå regeringens förslag om statsbidrag till startbidrag och kompletteringsbidrag för undervisningsmateriel i gymnasieskolan, 19. att beslutar att till Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av ,