mot · G802250 · 1984-11-27 00:00:00 — m. fl. Förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78) Kampen för kvinnans frigörelse har olika sidor. Den måste föras ideologiskt, men också i praktisk dagspolitik. Föräldraförsäkringen som ger kvinnan ekonomisk möjlighet att vara hemma med barnet den är ett exempel på praktisk kvinnopolitik. En ändrad och utbyggd föräldraförsäkring måste enligt vpk:s mening innebära ytterligare steg mot kvinnofrigörelse och jämlikhet. För att detta skall vara möjligt bör papporna få förbättrade möjligheter att använda sin del av föräldraförsäkringen. Visst finns det en del män som delar ansvaret för små barn och hemarbete, men det finns oändligt fler som bara i princip är överens om att det bör delas. För männen och barnen är det viktigt att lära känna varandra. Ett bra sätt är att vara hemma när barnen är riktigt små. Då får barnen en chans att nära lära känna båda sina föräldrar och knyta an till dem båda. avstår tre av fyra pappor från sin rätt att använda föräldraledigheten. Ofta sägs det att det är svårt för män att ta ut denna ledighet. De blir mobbade på jobbet, har svårare att avancera etc. Detta må vara sant eller falskt, men det är argument som är svårare att hävda om föräldraledigheten är kvoterad. Kvoterad föräldraledighet innebär att det inte går att överlåta den kvoterade delen av ledigheten på den som varit hemma huvuddelen av tiden (vanligen kvinnan). kommer kvoterad föräldraledighet att göra det mer självklart för männen att vara hemma under föräldraledigheten. Det kommer säkert att spela roll för hur ansvaret hemma fördelas också efter ledighetens slut. Och det gagnar inte minst barnen. Vpk delar uppfattningen i propositionen om att det underlättar för papporna att använda föräldraförsäkringen om ersättningen utges med sjukpenningens belopp oberoende av den andre förälderns sjukpenning. Men fortfarande skall ersättas enligt garantibeloppet, fr. o. m. . Den låga ersättningen gör att framför allt papporna inte stannar hemma då garantibeloppet utgår. De undersökningar som gjorts av visar att män i högavlönade familjer använder föräldraförsäkringen i större omfattning än män i låginkomstfamiljer. På så sätt bidrar garantibeloppet till ökad klassorättvisa mellan låg- och högavlönade. måste därför garantibeloppet avskaffas och ersättning motsvarande sjukpenning betalas ut under hela föräldraledigheten. måste anses som angelägnare än att tidsmässigt förlänga föräldraledigheten. Föräldrapenningen får enligt förslaget tas ut under barnets fyra första år, mot tidigare . För att ge föräldrar möjlighet till kontakt med och insikt i barnens vardagliga miljö föreslås att per barn och år införs inom den tillfälliga föräldrapenningen för barn som fyllt men inte . Den ledigheten är avsedd för bl. a. inskolning. krävs det enligt vår mening än . Särskilt angeläget är det för barn med särskilda behov, t. ex. handikappade och invandrarbarn. Då det är aktuellt med inskolning bör därför kontaktdagarna utsträckas till per barn och år. Den tillfälliga föräldrapenningen skall som tidigare kunna utges under per barn och år. Nytt i förslaget är att barn med allvarlig sjukdom eller handikapp kan få ha sina föräldrar hemma vid sjukdom upptill . Det sistnämnda kravet har ställts av bl. a. vpk i motioner, och vi är givetvis nöjda med att detta krav nu tillgodoses. Däremot anser vi inte att det skall finnas ett övre tak, i detta fall . Den tillfälliga föräldrapenningen bör enligt vår mening utges helt med hänsyn till barnets behov. Samhället har ett stort ansvar för att underlätta för föräldrar till barn med handikapp och göra det möjligt för dem att ikläda sig sitt vårdaransvar. Det är också uppenbart att de föräldrar som lyckas med detta tar på sig uppgifter som i annat fall skulle åvila samhällets institutioner. Alltför ofta händer det att föräldrar till barn med handikapp måste tillkämpa sig sina rättigheter i strid med försäkringskassa och läkare. Det finns tyvärr också tendenser till mer rigorös tillämpning av gällande bestämmelser, som en följd av det allmänna kravet på besparingsåtgärder inom statsförvaltningen. Det finns därför anledning för att uttala sig för en generös regeltillämpning, särskilt när det gäller vård av sjukt barn med handikapp. Detta styrks ytterligare av att kunskapsläget hos myndigheter när det gäller de problem som sammanhänger med vården i hemmet av barn med handikapp är långt ifrån tillfredsställande. bör därför också hos regeringen begära åtgärder för att förbättra informationen till berörda personalgrupper hos myndigheter och vårdinrättningar, särskilt när det gäller små handikappgrupper. För att föräldrar till barn med handikapp skall kunna fullgöra sina vårdaruppgifter, som inte sällan är av rent sjukvårdande karaktär, behöver de information och undervisning som kan vara omfattande och tidsödande. Man kan som förälder tvingas ta ledigt från arbetet för att få den nödvändiga informationen och undervisningen. Även detta bör enligt vår mening berättiga till sjukpenning, på samma sätt som vård av sjukt barn. Gravida kvinnor, som tvingas avstå från förvärvsarbete på grund av att arbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador, föreslås få rätt till omplacering eller, om omplacering inte kan ordnas, rätt till havandeskapspen En förutsättning är att kvinnan har avstängts från arbete enligt föreskrifter utfärdade med stöd av arbetsmiljölagen. finns sådana föreskrifter endast för blyarbete. Först när forskningen inom andra arbetsområden kan framlägga bevis om risk för fosterskador i arbetsmiljön kommer föreskrifterna i arbetsmiljölagen att utökas. Detta kan inte medföra ett godtagbart skydd mot risk för fosterskador. När det gäller risk för fosterskador måste det finnas säkerhetsmarginaler som skyddar kvinnan och fostret även vid de fall då endast stark misstanke föreligger. Exempel på sådant arbete är där man utsätts för lösningsmedelsexponering. Det finns fler omdiskuterade arbetsmiljöer där bevis om risk för fosterskada ännu inte föreligger. Enligt vpk:s mening måste någon instans i samhället ta på sig ansvaret för bedömning av arbeten där stark misstanke om risk för fosterskador föreligger. Lämpligast för den uppgiften är f. n. arbetarskyddsstyrelsen. I denna bedömning bör de givetvis samråda med de experter de finnér nödvändiga. De föreslagna ändringarna inom föräldraförsäkringen beräknas medföra en kostnad på 100 milj. kr. Enligt förslaget skall detta finansieras bl. a. genom att avgiftsbelägga förlossningsvård på samma sätt som övrig sjukhusvård, dvs. Vidare försämras villkoren för att behålla den sjukpenning som utgick före barnets födelse. Enligt nu gällande regler får kvinnan behålla sin sjukpenningsberäkning efter barnets födelse. Detta ändras enligt förslaget till efter barnets födelse. Det är en fastslagen princip att den förebyggande mödrahälsovården och förlossningsvården skall vara avgiftsfri för den enskilde. Genom att avgiftsbelägga förlossningsvården skulle man göra avsteg från denna princip. I förlängningen kan detta medföra, att när förlossningsvård jämställs med annan sjukhusvård i avgiftshänseende, så kan mödrahälsovård jämställas med annan öppen vård och därmed också avgiftsbeläggas. När avgifter införs för vård- och omsorgstjänster innebär detta alltid att vissa grupper måste göra en ekonomisk bedömning med behovsbedömningen vid användandet av dessa tjänster. Mödrahälsovård och förlossningsvård har varit avgiftsfria just därför att ingen skall behöva avstå på grund av ekonomiska skäl. Det finns en uppenbar risk för att nyblivna mammor som tillhör långinkomstfamiljer kommer att låta sig skrivas ut från förlossningsvården tidigare än vad de skulle gjort om vården var avgiftsfri. Förslaget om införande av avgift vid förlossningsvård avvisas därför. Bestämmelserna om att den sjukpenninggrundande inkomsten får behållas efter barnets födelse tillkom för att garantera förvärvsarbetande kvinnor ett bibehållet försäkringsskydd efter barnets födelse, även om de av olika skäl inte återupptog förvärvsarbetet efter föräldraförsäkringens upphörande. Med hänsyn till att barnomsorgen är otillräckligt utbyggd kan alla kvinnor inte återgå till arbete efter föräldrapenningens upphörande. har kvinnan huvudansvaret för barn och hemarbete, och därför måste en del kvinnor välja deltidsarbete. Med regler om att kvinnan då ej har rätt att behålla tidigare sjukpenning efter barnets födelse innebär förslaget försämrad ekonomisk trygghet vid sjukdom och utnyttjande av den tillfälliga föräldrapenningen för kvinnan. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att antalet ersättningsdagar med föräldrapenning för föräldrar som gemensamt har barnet i sin vård kvoteras så att ej kan överlåtas på den förälder som varit hemma huvuddelen av tiden, 2. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att de inom föräldrapenningen med ersättning enligt garantinivån upphör och ersätts med ett system där föräldrapenningen utgår enligt sjukpenningsbeloppet , 3. att beslutar avslå regeringens förslag i vad avser förkortning av den tid under vilken förälders sjukpenninggrundande inkomst skall gälla från 18 månader , 4. att beslutar avskaffa den övre gränsen för antal dagar under vilka tillfällig föräldrapenning kan utgå för vård av sjukt barn, 5. att vid avslag på yrkande 4 i motionen beslutar att undantag från den övre gränsen för antal ersättningsdagar med tillfällig föräldrapenning skall medges i det fall barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov av särskild tillsyn eller vård, 6. att beslutar att tillfällig föräldrapenning även skall utgå i det fall föräldrarna måste avstå från förvärvsarbete för att inhämta information och färdigheter som behövs för att i hemmet ge handikappade barn en riktig omvårdnad, 7. att beslutar att förälder har rätt att uppbära tillfällig föräldrapenning i samband med att barn inskolas i förskola eller skola, varvid dock dispens bör kunna medges både ivad avser antal dagar och i vad avser övre åldersgräns när det gäller barn vilkas inskolning är särskilt komplicerad på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp, 8. att uttalar a) att i avsikt att förbättra föräldrars möjligheter att i hemmet ta vård om barn med handikapp bör en generös regeltillämpning ske inom det allmänna försäkringssystemet, b) att i avsikt att förbättra myndigheters och vårdinrättningars möjligheter att göra korrekta bedömningar av de svårigheter och kostnader som kan vara förenade med vård av handikappat barn i hemmet bör informationen till berörda personalgrupper intensifieras, 9. att hos regeringen hemställer om åtgärder som ger gravida kvinnor rätt till omplacering eller havandeskapspenning om de vistas i arbetsmiljöer där stark misstanke om risk för fosterskador föreligger i enlighet med vad som anförs i motionen, 10. att beslutar avslå regeringens förslag i vad avser införande av avgift på förlossningsvård. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)