mot · G702966 · 1984-01-20 00:00:00 — Vid särskilda konferenser diskuteras strategier och resultat. Ett problem för när det gäller bidragen till FN-organen är dollarkursens utveckling. Den höga dollarkursen gör det svårt för att vidmakthålla sina relativt höga bidragsandelar av FN-organens budgeter. Vi hälsar med tillfredsställelse att regeringen avser att återkomma beträffande det svenska bidraget till . Tillfredsställande är också att fortsätter sitt stöd till de regionala utvecklingsbankerna. Dessa banker har stor betydelse vid främjandet av såväl regional handel som samverkan mellan näringslivet i berörda länder. har i många sammanhang påtalat den bristande effektiviteten hos FN-organen. Jämfört med det bilaterala biståndet förefaller en alltför stor del av anslagen gå till administration. bör fortsätta att verka för en ökad effektivitet hos FN-organen. För att stärka samordningen inom FN-systemet bör åtminstone huvuddelen av biståndet gå genom UNDP och . Återflödet från det multilaterala biståndet är betydligt lägre än från det bilaterala. Även här är det således angeläget att försöka öka återflödet. Biståndet till utvecklingsländerna är ett uttryck för medmänsklighet och solidaritet med fattiga och nödlidande folk. Människors strävan efter frihet från förtryck och materiell nöd är i stora delar av världen ännu ett ouppnått mål. Det är vårt lands självklara plikt att bl. a. genom utvecklingsbistånd söka bidra till en rättvisare och stabilare världsordning. U-hjälp bedriven med ianspråktagande av andra nationers besparingar är emellertid i längden ingen solid solidaritetshandling. Grunden för en uthållig svensk u-hjälp åstadkommer vi genom att föra en sådan ekonomisk politik och budgetpolitik att ekonomi så fort som möjligt saneras. Som vi anförde i delar vi regeringens bedömning att det med hänsyn till det stora budgetunderskottet och vår växande utlandsskuld är nödvändigt att spara också på biståndsanslaget. kommer ändå att i jämförelse med övriga industriländer ge ett mycket omfattande u-landsbistånd. Viktigt är att fortsätter att ge ett bistånd minst i nivå med internationellt respekterade överenskommelser och rekommendationer. Det av FN fastställda biståndsmålet ligger på av BNP. När balansen i vår ekonomi uppnåtts och effektiviteten i biståndet höjts så bör biståndsanslagen återigen öka. Önskvärt vore om detta kunde ske i samklang med ökade åtaganden från andra industriländers sida, vilkas biståndsanslag ligger på en beklagligt låg nivå. Med hänsyn till de stora reservationerna på biståndsanslaget anser vi att det är möjligt att spara ytterligare 630 milj. kr. i förhållande till den av regeringen föreslagna anslagsnivån. Huvuddelen av dessa medel hämtar vi från anslaget till . Som framgår av bilaga 1 till bilaga 5 av budgetpropositionen, s. 251, så står för innevarande budgetår 643 milj. kr. till förfogande, varav hälften beräknas utbetalas i s. k. allmänt importstöd. I enlighet med vår hävdade ståndpunkt att invasion i och fortsatta ockupation av utgör ett sådant flagrant brott mot att biståndet till bör avslutas, så föreslår vi att ingen ny landram sätts upp för . Vi anser också att 100 milj. kr. av de stora reservationerna på Vietnamanslaget kan dras in och i stället användas till andra biståndsändamål under budgetåret. kommer så mycket pengar att återstå att teknisk hjälp kan lämnas till de båda sjukhusen och Bai Bang. Gentemot vissa andra programländer har också stora reservationer uppkommit. Reservationerna kan ha olika orsaker, men ofta beror de på svårigheter att utnyttja biståndet på ett effektivt sätt. Enligt vår mening bör hänsyn tas till befintliga reservationer vid fastställande av anslagsbelopp för nästa budgetår. 1 konsekvens härmed föreslår vi ett anslagsbelopp på 400 milj. kr. för , ett på 300 milj. kr. för och ett på 100 milj. kr. I såväl som och möter utvecklingssamarbetet utomordentliga svårigheter. Så länge en förbättring i utvecklingssamarbetets möjligheter och effektivitet inte kommer till stånd bör landramen för dessa länder sänkas. Vi föreslår en landram för på 70 milj. kr., en för på 225 milj. kr. och en för på 50 milj. kr. I andra avsnitt i denna motion har vi föreslagit förstärkningar av medlen tillgängliga för miljö, markvård och energiinsatser utanför landramarna på 30 milj. kr. och en höjning av anslaget till enskilda organisationer med 10 milj. kr. Våra besparingar på biståndsanslaget i förhållande till regeringens förslag blir därmed 630 milj. kr. skall således under huvudtitel anvisa 5 965 milj. kr. Målet för den svenska utvecklingshjälpen skall vara att stödja egna ansträngningar till ekonomisk och social utveckling. En ökad produktivitet och därmed sammanhängande ekonomisk tillväxt i såväl usom i-land är en nödvändig förutsättning för att avskaffa massfattigdomen i världen. Det ömsesidiga beroendet mellan industriländer och utvecklingsländer har framträtt starkt under de senaste årens lågkonjunktur. En konsekvent genomförd frihandel är det bästa stöd kan få i sina utvecklingsansträngningar. Biståndsflödet är av särskild betydelse för de allra fattigaste med liten handel. Svensk u-hjälps problem är inte bristen på pengar utan svårigheten att omsätta de anslagna medlen i insatser som leder till utveckling och framåtskridande för de fattiga. Verkligheten är, att u-hjälpsanslaget har vuxit så snabbt att stora reservationer har uppkommit. SIDA har helt enkelt svårt att snabbt omsätta anslagen i vettiga projekt. Den väsentligaste uppgiften för svensk biståndspolitik av är att höja effektiviteten i utvecklingssamarbetet. Detta kan ske bl. a. genom att vi i större utsträckning engagerar svenska organisationer och företag i verksamheten. Vi måste utnyttja hela den svenska resursbasen och ta till vara den kunskap och den kompetens som finns på universitet och högskolor, i näringslivet och i enskilda organisationer. Vi måste få ett flexiblare bistånd, där vi kan bidra till att lösa särskilt viktiga problem för världssamfundet, t. ex. miljö- och energifrågor i stället för att vara fastlåsta till vissa länder i ett slags evighetsbistånd, oavsett vad som inträffar i dessa stater. Förutsättningarna för ett effektivt bistånd förbättras också om vi söker samarbeta med länder som strävar efter demokratiska och marknadsekonomiska lösningar på utvecklingsproblemen. 1 ländervalet måste, vid sidan av fattigdomskriteriet, demokratimålet lyftas fram. Sådana som slår vakt om de mänskliga rättigheterna och strävar efter en demokratisk utveckling både för män och kvinnor bör prioriteras. De enskilda organisationerna utför med knappa resurser ett ofta utomordentligt utvecklingsarbete. Då de kan arbeta mera informellt än en statlig myndighet och vid sidan av etablerade maktstrukturer har de ofta större förmåga att nå de verkligt utsatta grupperna i de fattiga länderna. Anslaget till de enskilda organisationerna bör öka. Vi föreslår att anslaget Särskilda program tillförs ytterligare 30 milj. kr. att användas för miljö- och energiprojekt. Detta anslag skall ses som det första steget i en långsiktig utvecklingsplan för att återställa och vidareutveckla grundförutsättningarna för markens produktionsförmåga. I många av de fattigaste länderna är den allvarligt hotad genom bl. a. överbetning, skogsskövling och överutnyttjande av grundvattentillgångarna. I syfte att öka återflödet och höja effektiviteten i biståndet bör i större utsträckning stödja projekt inom sådana områden där svenskt näringsliv besitter särskilt god kunskap. Områden bör identifieras där önskemål sammanfaller med förekomsten av ett konkurrenskraftigt svenskt utbud. Att på detta sätt öka återflödet är fördelaktigt för båda parter. Importstödet bör bindas till inköp av varor och tjänster i . Den utvärdering av biståndet som äger rum är inte tillräcklig. Utvärderingen och kontrollen måste förbättras. Befattningen som biståndsinspektör måste ånyo inrättas. Det är vårt lands självklara plikt att bl. a. genom utvecklingsbistånd söka bidra till en rättvisare och stabilare världsordning. U-hjälp bedriven med ianspråktagande av andra nationers besparingar är emellertid ingen solid solidaritetshandling. Grunden för en uthållig svensk u-hjälp åstadkommer vi genom att föra en sådan ekonomisk politik och budgetpolitik att ekonomi så fort som möjligt saneras. Som vi anförde i delar vi regeringens bedömning att det med hänsyn till det stora budgetunderskottet och vår växande utlandsskuld är nödvändigt att spara också på biståndsanslaget. När balansen i vår ekonomi uppnåtts och effektiviteten i biståndet höjts så bör biståndsanslagen återigen öka. Önskvärt vore om detta kunde ske i samklang med ökade åtaganden från andra industriländers sida, vilkas biståndsanslag ligger på en beklagligt låg nivå. Med hänsyn till de stora reservationerna på biståndsanslaget anser vi att det är möjligt att spara ytterligare 630 milj. kr. i förhållande till den av regeringen föreslagna anslagsnivån. Huvuddelen av dessa medel hämtar vi från anslaget till . Med stöd av det anförda hemställs 1. att godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som förordas i denna motion under , Demokrati och mänskliga rättigheter, Enskilda organisationer, Mindre låsning till landramarna, Miljö, markvård samt energi samt Samverkan med näringslivet, 2. att beslutar uttala att importstödet skall bindas till upphandling i på sätt som förordas i motionen, 3. att beslutar uttala att SIDA skall vara restriktivt vad beträffar täckande av s. k. lokala kostnader, 4. att beslutar att befattningen som biståndsinspektör ånyo inrättas, 5. att godkänner de riktlinjer för katastrofbiståndet som framförs i motionen, 6. att beslutar att anslaget till bistånd för /85 under huvudtitel skall vara 5 965 milj. 7. att beslutar att inga nya medel tillförs landramen för samt att 100 milj. kr. av reservationerna dras in och används till andra biståndsändamål under budgetåret, 8. att beslutar att landramen för sätts till 400 milj. kr., landramen för till 300 milj. kr. samt landramen för till 100 milj. 9. att beslutar att landramen för sätts till 70 milj. kr., landramen för Moijambique till 225 milj. kr. och landramen för till 50 milj. 10. att beslutar att öka medlen tillgängliga för miljö, markvård och energiinsatser utanför landramarna med 30 milj. kr. att tillföras anslagsposten Särskilda program, 1. att beslutar om ett anslag till enskilda organisationer på 260 milj. kr. (m) () () () () () () () () ()