ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022514 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Ökad hänsyn till handikappade i byggnormer och bygglagstiftning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2512 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om byggnorm och bygglagstiftning. () () ()
mot · G7022516 · 1984-01-25 00:00:00 — Hans Nyhage och av den allmänna löneavgiften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2515 hemställs att beslutar att den allmänna löneavgiften på skall slopas. HANS NYHAGE (m) ()
mot · G7022517 · 1984-01-25 00:00:00 — Medel till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2515 hemställs att beslutar att till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /85 anvisa ett reservationsanslag om . HANS NYHAGE (m) () K&- ' v" ,r: ,v: y ;-., ;. : ;-:? ;.,:;v - >, .. ; V - . -v- . ' - ...... -. . ..;: minab/gotab 1984 77808
mot · G7022519 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Bilskatter m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2518 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i avsnittet Kostnaderna för att minska privatbilismen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Bilen och skatterna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Avställning av bil. () () () () PER STENMARCK (m) () () () ()
mot · G7022520 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Rening av bilavgaser, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2518 hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Bilen och avgaserna, 2. att uttalar sig för att en målsättning bör vara för samordnade avgasbestämmelser. () () () () () () PER STENMARCK (m) () ()
mot · G7022521 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2518 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Bilindustrin. () () () () () () PER STENMARCK (m) () ()
mot · G7022523 · 1984-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2522 yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande promillegränsen för rattonykterhet. () () mlnab/gotab 1984 77822
mot · G7022525 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2524 hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om att målsättningen med skattereformen måste fullföljas, 2. att beslutar att den efter det ursprungliga beslutet om skattereformen gällande skatteskalan inkomst åter skall gälla, 3. att beslutar fastställa basenheten för skatteskalan till , 4. att beslutar att återinföra rätten till skattereduktion för aktieutdelningar i enlighet med vad som gällde enligt lagen (1980:1047) om skattereduktion för aktieutdelning, 5. att beslutar att de före gällande skatteskalorna för arv-, gåvo- och förmögenhetsskatt åter skall gälla, 6. att beslutar att med verkan från upphäva lagen om skattereduktion för fackföreningsavgift samt därav föranledda följdändringar, 7. att begär att regeringen gör en översyn över reglerna för arbetsgivares avdragsrätt för medlemsavgifter till arbetsgivarorganisation, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om att någon statlig fastighetsskatt inte bör införas. () () () () () () () () () () () () () . () . ÅSLING (c)
mot · G7022526 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Reglerna rörande basbeloppet, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:2524 hemställer vi 1.att beslutar att med ändring av nuvarande regler basbeloppet fastställs enligt det basbeloppsindex som gällde , 2. att beslutar att införa i motionen redovisat förslag om ökad självrisk i sjukförsäkringen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs beträffande sjukvårds- och läkemedelsavgifterna. () () () () () () . ÅSLING (c) ()
mot · G7022527 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2527 m. fl. Försäljning och börsintroduktion av statliga företag, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2524 hemställer vi 1. att beslutar att totalramen för programmet för utökad prospektering minskas med 100 milj. kr. i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om försäljning och börsintroduktion av statliga företag, eller delar av statliga företag, i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () . ÅSLING (c) ()
mot · G7022528 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Det regionalpolitiska stödet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2524 hemställer vi 1. att hos regeringen begär förslag om förändrade regler för arbetslöshetsersättningen i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om att anvisade medel till Regionalpolitisk! stöd: Lokaliseringslån för /85 ställs till den ordinarie kreditmarknadens förfogande i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () . ÅSLING (c) () minab/gotab 1984 77813
mot · G7022529 · 1984-01-20 00:00:00 — i m. fl. Vidgad rätt till förhandsbesked i skattefrågor Skattskyldig kan enligt vissa förutsättningar begära förhandsbesked i taxeringsfråga som sedan blir bindande för skattemyndigheterna. En skattemyndighet kan inte göra detta. Därför kan det bli så att ett skattemål drivs till högsta instans av taxeringsintendent enbart för att få fram praxis att sedan kunna gå efter. Detta innebär att en enskild skattskyldig får svara för dyra processkostnader oavsett utgången i sakfrågan bara för att samhället skall bringa klarhet i vad som åsyftas med en oklar skattelagstiftning. Utöver processkostnader kan den skattskyldige bli tvungen att ligga ute med skatten under den långa processtiden. Upp till mellan första instans och till det att regeringsrättens dom föreligger är inte ovanligt. Det allmänna kan också förlora skatt på en oklar lagstiftning genom att taxeringsnämnderna väljer att hellre fria än fälla skattskyldiga. Lagstiftningen på skatteområdet innehåller många oklarheter. I många fall ger inte heller förarbetena svar på de frågor man ställer. Det vittnar antalet processer om. I många fall skulle det vara bra om t. ex. taxeringsintendent eller RSV via skattedomstol kunde få en tolkning av oklarheter prövad på ett snabbt sätt. Detta borde även kunna gälla för avgiftsfrågor i anslutning till sociallagstiftningen där problemen är likartade. Med ledning av vad som anförts hemställer* undertecknade att i skrivelse till regeringen hemställer att förhandsbesked skall kunna ges i skattefrågor på uppdrag av taxeringsintendent eller motsvarande. () () *Se även motion 1983/84:2530. 1 1983/84.3 sami.
mot · G7022530 · 1984-01-20 00:00:00 — i m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2529 hemställs att i skrivelse till regeringen hemställer att förhandsbesked skall kunna ges rörande avgiftsfrågor i anslutning till sociallagstiftningen. () ()
mot · G7022532 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2531 hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till planerat rehabiliteringscenter för tortyroffer i , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om äldre invandrares situation och om behovet av särskild statistikbearbetning för att kartlägga behov inom olika invandrargrupper, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sagts om familjerådgivning för invandrarfamiljer och utbildning av familjerådgivare, 4. att beslutar att hos regeringen begära att ges i uppdrag att beakta vad i motionen anförts om fosterhemsplacering av barn tillhörande språkliga eller etniska minoriteter. () () () () () ()
mot · G7022533 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:2533 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2531 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om programverksamheten på invandrar- och minoritetsspråk i . () () () () () () ()
mot · G7022534 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:2531 hemställs 1. att beslutar begära att regeringen ger SÖ i uppdrag att initiera försöksverksamhet med frivillig hemspråksundervisning utanför ordinarie skoltid på det sätt som anges i motionen, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att försöksverksamhet med särskild grundskoleenhet där undervisningen bedrivs på invandrarspråk, i första hand finska, anordnas inom det svenska grundskoleväsendet i en eller flera kommuner, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att frågan om lärarutbildning i ämnet svenska som främmande språk löses, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att det är av synnerlig vikt att frågan om meritvärde för invandrarspråk vid anställning och utbildning löses, 5. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att frågan om regler och organisation för värdering av utländsk högskoleutbildning löses, 6. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att frågan om reformering av svenskundervisningen för vuxna invandrare skall handläggas så att ett nytt system kan träda i kraft . () () () () () () () minab/gotab 1984 77814
mot · G7022535 · 1984-01-26 00:00:00 — Kooperationens kapitalförsörjning, m. m. 1983/84:84) I propositionen föreslås olika åtgärder för att förbättra kooperationens kapitalförsörjning. Det är bra att sådana förslag nu presenteras efter det onödiga dröjsmål som uppkommit genom att den socialdemokratiska regeringen drog tillbaka den lagrådsremiss som mittenregeringen utarbetat. Förslagen innebär i korthet att lagändringar föreslås som gör det möjligt för ekonomiska föreningar att erhålla riskvilligt kapital även från andra än medlemmarna. Sådant kapital skall kallas förlagsinsatser. Förslag läggs också fram i syfte att mildra dubbelbeskattningen av utdelad vinst i ekonomiska föreningar liksom förslag som innebär att det s. k. allemanssparandet kan förmedla riskkapital till kooperationen. Vi har i annat sammanhang framfört våra synpunkter på själva allemanssparandet och skall inte upprepa dem här. Det föreslås också att de kollektiva löntagarfonderna skall kunna satsa kapital i ekonomiska föreningar genom förlagsinsatser. Vi har i annat sammanhang yrkat på avveckling av de kollektiva löntagarfonderna och saknar därför anledning att närmare diskutera denna placeringspolitik. I propositionen föreslås att ett kooperativt råd skall inrättas. Rådet kallas rådet för kooperativ utveckling och föreslås bli ett samhälleligt/ kooperativt samverkansorgan. Enligt vår uppfattning fyller sådana råd eller institutioner knappast några viktiga uppgifter och riskerar i stället medföra en ökning av byråkrati och administration. Vi har föreslagit att den industripolitiska administrationen kunde minskas genom att ett stort antal av existerande s.k. branschråd och liknande skulle avskaffas. Vi kan därför inte biträda förslaget att inrätta ytterligare ett sådant. Kostnaderna för det nya kooperativa rådet sägs uppgå till ca 1,2 milj. kr. och industridepartementets kommittéanslag bör således kunna reduceras med detta belopp. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte inrätta ett kooperativt råd, 2. att beslutar reducera industridepartementets kommittéanslag med 1.2 milj. kr. () () I 1981/84..?
mot · G7022538 · 1984-01-26 00:00:00 — Motion 1983/84:2538 Kooperationens kapitalförsörjning, m. m. 1983/84:84) Regeringens proposition om kooperationens kapitalförsörjning, m.m. (1983/84:84) redovisar förslag som innebär att allemanssparande! kan bidra till att riskkapital kan förmedlas till kooperationen. Enligt regcringsförslagct kommer förlagsinsatser i form av förlagsandelsbevis - i svenska ekonomiska föreningar även att fä förvärvas av allemansfonder enligt regler som gäller för icke börsnoterade aktier. Allemansfonder som har kooperativ huvudman föreslås vidare, efter dispens av bankinspektionen, få placera av fondförmögenheten i förlagsinsatser. Även detta förslag om kooperationens anknytning till skattcstimulerat hushållssparande motsvarar förslag som framförts av de kooperativa huvudorganisationerna. En berättigad fråga i sammanhanget är emellertid: Varför måste allemansfonder med kooperativ huvudman satsa av sin fondförmögenhet i börsaktier och statspapper? Det kommer sannolikt under närmaste framtid endast att bildas två allemansfonder med kooperativ huvudman. Fondbolag planeras därvid bildas av och . På marknaden kommer via bankerna att finnas en rad allemansfonder, som är helt inriktade på placering i börspappcr. För att ge kooperationen ett bättre konkurrcnsförhållandc till allemansfonder inriktade på börsaktier, bör allemansfonder med kooperativ huvudman. efter dispens av bankinspektionen, få placera av fondförmögenheten i förlagsandelsbevis i svensk ekonomisk förening. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar att allemansfonder med kooperativ huvudman. efter dispens av bankinspektionen, får placera av fondförmögenheten i förlagsandelsbevis i svensk ekonomisk förening. . ÅSLING (c) ()
mot · G7022672 · 1984-01-27 00:00:00 — Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) I regeringens proposition om fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) har frågan berörts om gränsdragning mellan gymnasial och eftergymnasial utbildning avseende bl. a. den högre hemslöjdsutbildningen vid . Skolan ställer sig positiv till förslaget att utbildningen i fråga överförs till högskolan. Efter att ha inhämtat remissvaren vill regeringen inte förändra utbildningens status. Undertecknad vill emellertid framföra följande fakta som motiverar en förändring, dvs. att utbildningen i fråga bör betraktas som eftergymnasial: Högre hemslöjdsutbildning vid är unik i sin förening av praktiska och teoretiska färdigheter på hög kvalitativ nivå. För att bibehålla nuvarande utbildningsnivå och framför allt för att utveckla Handarbetets Vänners samlade erfarenheter och kunskaper krävs att en möjlighet skapas för forskning och vidareutbildning inom ämnesområdena hård och mjuk slöjd. Behovet av slöjdare med goda praktiska och teoretiska kunskaper har ökat som en följd av det växande intresset för hemslöjd. I centrala () remissvar framkommer att i och med att utbildningen i fråga skulle betraktas som eftergymnasial försvinner möjligheten för studeranden att söka särskilt vuxenstudiestöd. (Detta utgår endast till och med gymnasial nivå.) CSN :s påstående saknar betydelse, eftersom alla sökanden till högre hemslöjdsutbildningen redan har gymnasial utbildning bakom sig. På skulle den högre hemslöjdsutbildningen kunna tillhöra . Dessutom väcker denna fråga tanke om en större enhet/huvudorganisation för all konstnärlig utbildning på högskolenivå. Med hänsyn till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utbildningen Högre hemslöjdsutbildning vid bör överföras till eftergymnasial nivå. 1* 1983/84.
mot · G702293 · 1984-01-10 00:00:00 — Reglerna för statens verksamhet som ägare av företag granskning av vissa statliga företag, såsom Telub och domänverkets dotterföretag m. fl., har uppenbarat vanskligheter i formerna för det statliga ägandet av både principiell och akut, praktisk art. Utskottets utfrågningar i dessa ärenden, sådana de redovisats i granskningsbetänkandena (inte minst i redogörelse), har givit underlag för en förutsättningslös prövning av problematiken. Det är angeläget att denna prövning kommer till stånd. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam utredning av de konstitutionella och författningsmässiga regler i övrigt som bör gälla för statens verksamhet som ägare av företag.
mot · G702294 · 1984-01-10 00:00:00 — Sedan åtskilliga år beviljar riksdag, landsting och kommunfullmäktige partistöd till de politiska partierna på de olika nivåerna. Detta partistöd är av mycket stort värde för partiernas verksamhet och för samhällsinformationen till medborgarna. En betydande del av anslagen används för att finansiera partiernas valkostnader och för att informera om partiernas ståndpunkter i olika politiska frågor. Partistödet är en viktig förutsättning för en bred politisk aktivitet, inte minst inför valen. På det lokala planet är det endast kommunfullmäktige som kan bevilja partistöd. De beslutande organen i de kyrkliga församlingarna har inte denna rätt. Kyrkofullmäktige kan visserligen bekosta tryckning av valsedlar. Men för alla de kostnader som i övrigt är förknippade med valrörelsen och med partigruppernas verksamhet utgår inga anslag. Dessa kostnader får således bestridas på annat sätt t. ex. genom insamling av medel från medborgare som är särskilt intresserade av de kyrkliga frågorna eller genom bidrag från lokala partiorganisationer. Det är allmänt omvittnat att de resurser som står till förfogande för kyrkofullmäktigevalen regelmässigt är mycket små. Detta beror delvis på att valen till kyrkofullmäktige äger rum efter valen till riksdag, landsting och kommunfullmäktige. Partiernas kassor är således vid den här tidpunkten särskilt hårt ansträngda. Men det beror också på att partibilden vid kyrkofullmäktigevalen ofta är en helt annan än vid kommunfullmäktigevalen. Särskilda grupperingar av olika slag är således vanliga vid de kyrkliga valen. Dessa grupperingar har ibland ingen eller ringa anknytning till de partier som disponerar det kommunala partistödet och kan således inte påräkna bidrag från dessa partier. Svårigheten för dessa grupper att informera om verksamheten och att finansiera t. ex. tryckning av valbroschyrer och utsändning av valmaterial till de röstberättigade är särskilt stor. Valdeltagandet vid kyrkofullmäktigevalen är genomgående mycket lågt. Detta är ur allmän demokratisk synpunkt beklagligt. Vid alla allmänna val bör man eftersträva ett så högt valdeltagande som möjligt. En förutsättning för ett högt valdeltagande är att olika meningsriktningar kan nå ut till medborgarna med information och valmaterial. För att öka möjligheterna till information om de kyrkliga frågorna och för att stimulera intresset för kyrkofullmäktigevalen är det enligt vår mening viktigt att de partier som är representerade i kyrkofullmäktige kan erhålla ekonomiskt stöd. Det bör ske genom att kyrkofullmäktige tillerkänns rätt att besluta om partistöd enligt i huvudsak samma grunder som gäller för kommunfullmäktige. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om utredning och förslag om rätt för kyrklig kommun att bevilja partistöd i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G702297 · 1984-01-10 00:00:00 — m. fl. Utökad beslutanderätt i fråga om lokala trafikföreskrifter har för sedan ändrat vägtrafikförordningen så att kommunerna nu kan besluta om hastighetsbegränsningar på gata som ej är genomfartsled. Det var ett beslut som ligger väl i linje med strävan till färre centrala detalj regler och fler lokala beslut. Kommunala beslut i frågor som rör trafiksäkerhet i bostadsområden kan ge ökad trafiksäkerhet genom att de som har att fatta besluten känner till olika lokala förhållanden. Kommunerna äger dock fortfarande inte rätt att belsuta om införande av stopp- eller väjningsplikt i vägkorsning. Det innebär klara nackdelar för kommunernas ansträngningar att höja trafiksäkerheten. Det finns flera uppmärksammade exempel på där kommunen i samarbete med de boende i ett bostadsområde arbetat fram förslag för att åtgärda en olycksdrabbad korsning. De boende och kommunens trafiknämnd är helt överens om att stopp- eller väjningsplikt i korsningen skulle öka trafiksäkerheten. , som inte har kännedom om de lokala förhållandena och knappast tillgång till kunnigare expertis än kommunen, beslutar att den föreslagna trafikregleringen inte får genomföras. Det finns således starka skäl som talar för att kommunerna ges rätt att själva fatta beslut om införande av stopp- eller väjningsplikt. beslut beträffande hastighetsbegränsningar kan tolkas som ett uttalat förtroende för kommunens förmåga att själv besluta i fler trafikfrågor. Det skulle vara konsekvent att utöka detta förtroende även till rätt att besluta om stopp- och väjningsplikt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar utöka den kommunala beslutanderätten om lokala trafikföreskrifter till att gälla även införande av stopp- eller väjningsplikt i vägkorsning. () ()
mot · G702298 · 1984-01-10 00:00:00 — Utredning av begreppet retroaktiv lagstiftning i fråga om skatter och avgifter Det grundlagsenliga skydd mot retroaktiv lagstiftning som i regeringsformen tidigare endast fanns på straffrättens område omfattar som bekant numera även skatter och avgifter. Det förefaller emellertid inom skatterätten vara komplicerat att klart utläsa vad som verkligen är retroaktiv lagstiftning. I vart fall synes det i allmänhetens ögon vara en alltför stor skillnad mellan lagstiftningens anda och dess bokstav. Som exempel härpå kan nämnas den höjning av förmögenhetsskatten för som beslöts av när blott 2 av årets återstod. Förmögenhetsskatten för hade då redan höjts en gång genom ett riksdagsbeslut . För den företagare som har bokslut skall förmögenhetsvärdet beräknas per denna dag med tillägg resp. avdrag för de icke resultatpåverkande transaktioner som gjorts fram . Beslutet om höjningen av förmögenhetsskatten togs alltså efter denna bokslutsdag och vederbörande företagare hade ingen möjlighet att vidta de bokslutsdispositioner som kunde bedömas erforderliga. Enligt min uppfattning strider detta mot lagstiftningens anda om än inte mot dess bokstav. I förmögenhetsskattelagen stadgas nämligen att beskattningsåret alltid är det kalenderår som närmast föregått taxeringsåret. Av det sagda framgår att i skatte- och avgiftslagstiftningen begreppet retroaktiv klarare borde definieras, varför en utredning härom borde göras. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en skyndsam utredning om vad som är retroaktiv lagstiftning i fråga om skatter och avgifter. minab/gotab 1984 77493
mot · G702299 · 1984-01-11 00:00:00 — 1983/84 299-305 Upphävande av lagstiftningen om löntagarfonder Löntagarfonder är inte bra, folket vill dem alls inte ha. Löntagarfonder ger facket makten, företagen slår av på takten. Ägandet blir ej mera spritt, samhället inte mera fritt. Lönekraven hålls inte ner, just nu begär ju LO mer. Löntagarfonder är ny, tung skatt, därför vill jag hemställa att med hänsyn till vad ovan anförts beslutar att upphäva av beslutade lag om vinstdelningsskatt, lag om ändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69), lag med reglemente för allmänna pensionsfonden, lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), lag om ändring i lagen (1979:648) om procentsatser för uttag av avgift till försäkringen för tilläggspension.