mot · G7022140 · 1984-01-25 00:00:00 — Ändring av innertaket i entréhall Riksdagshusbyggnaderna på har varit i bruk . Även om det rådde olika meningar om återflyttningen blir säkerligen inställningen till mer och mer positiv. Miljön kring Strömmen är en av de vackraste i huvudstaden. Den gamla miljön i de olika byggnaderna har i det närmaste bevarats. Sammanbindningsbanan och trappentrén i det gamla är exempel på detta. F. d. stora partilokalen på översta våningen har blivit en pampig festsal. och gobeläng Nubisk by på en av väggarna ger rummet en varm och orientalisk prägel. Här och var finner man detaljer som ger uttryck för talesättet att man skall noga lyssna till ett gammalt hus. Yrkesskickliga hantverkare såsom stuckatörer, förgyllare, dekorationsmålare, sadelmakare m. fl. har medverkat till att miljön bevarats. Vi har många att tacka för att ombyggnads- och restaureringsarbetet noga planlagts och genomförts och att detta skett med stor omsorg om antikvariska och historiska kulturvärden. För eftervärlden finns allt detta dokumenterat genom 1000-tals ritningar, beskrivningar och anvisningar. Tillsammans med de arkeologiska fynden och det blivande museet under riksplanen är en unik kulturhistorisk plats av betydande riksintresse. har arkitekter, tekniker, arbetsledare och arbetare försökt skapa ett politiskt centrum där kraven på modern och funktionell hantering av ord är stora. Som arbetsplats börjar fungera allt bättre. Men i några avseenden kan det efter hand krävas förbättringar och kompletteringar. De relativt långa avstånden inom området kräver en rationell och snabb distribution. Akustiken i en del rum är inte tillfredsställande. Vissa arbetsmiljöer för de anställda har inte blivit så bra som det var tänkt. I alla avseenden pågår utredningsarbeten och kompletteringsarbeten. skall riksdagshusbyggnaderna fungera utan anmärkning för alla de människor som på olika sätt medverkar i den politiska beslutsprocessen. I all mänsklig verksamhet tycks det finnas undantag. Även på finns detta. Undantaget utgörs av taket i gamla bankhallen. Åtskilliga är de besökare som undrar varför taket inte är färdigställt. Andra undrar varför freskomålningarna fått en så tokig placering. Många är vi väl, som guider och värdar för besökande grupper, som helt enkelt citerat ur den innehållsrika, intressanta och vackra boken . På s. 166 nämns följande: De båda freskerna Kirunamålningen Åkerbruk' - har lösgjorts från muren i samband med ombyggnaden. De har monterats i taket på ett friliggande underlag, så att de bildar till synes fritt svävande plafonder. Detta låter vackert, men i verkligheten ser arrangemanget minst sagt konstigt ut. Bankhallen i övrigt - upp till taklisten - är en av de vackraste miljöerna i riksdagshusbyggnaden. Golvet, väggarna, pelarna, belysningen, de av ritade sofforna och telefonhytterna - inte minst den rosafärgade stucken - ger rummet den varma och sköna karaktären. Mot detta bryter "plåttaket. Det nuvarande taket är fult. Det bryter av gentemot den gamla kulturhistoriska och konstnärliga miljön. Smaken är olika. Alla är vi medvetna om det. Men frågan är om inte utformningen av den gamla bankhallen bör bli föremål för omprövning. bör taket färdigställas och få en utformning som smälter samman med den rosafärgade stucken. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uppdrar åt förvaltningsstyrelse att låta färdigställa taket i den gamla bankhallen på ett sätt som passar in i den i övrigt vackra och varma miljön. minab/gotab 1984 77753