ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021220 · 1984-01-23 00:00:00 — 1983/84 1220-1228 och mot thinnermissbrukare m. fl. I lag om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) 2§ står följande: Om någon till följd av fortgående missbruk av alkohol eller narkotika är i trängande behov av vård - och i specialmotiveringen: Med missbruk av narkotika avses allt ickemedicinskt bruk av narkotika. Narkotika är ett medel som finns upptaget i narkotikaförteckning. I denna förteckning återfinns inte thinner. Thinner är dock nämnt som beroendeframkallande medel i specialmotiveringen till Lag om särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Thinner är mycket farligt, men troligen utgick man vid lagens tillkomst ifrån att thinnersniffning var ett problem endast bland ungdomar . har emellertid patienter med våra skador av thinner, vilka på grund av sin ålder inte kan tas om hand enligt LVU, men inte heller enligt LVM av ovan nämnda skäl. De bryts ner och sjukhuset är förhindrat att ingripa och hålla dem kvar. Flerårigt thinnermissbruk kan ge bl. a. bestående gång- och talrubbningar. Ett par unga människor är intagna på neurologen på med sådana skador. Vi anser det därför nödvändigt att lagen kompletteras så att fortgående missbruk av tekniska preparat som thinner ger anledning till omhändertagande på samma grunder som alkohol och narkotika. Åberopande det anförda hemställs att beslutar att 2 § lagen om vård av missbrukare i vissa fall skall ha följande lydelse: Om någon till följd av fortgående missbruk av alkohol eller narkotika eller andra beroendeframkallande därmed jämställda tekniska preparat som thinner är i trängande behov av vård för att komma ifrån sitt missbruk och vårdbehovet inte kan tillgodoses enligt socialtjänstlagen (1980:620) eller annan lag, kan han oberoende av eget samtycke beredas vård enligt denna lag, förutsatt att också någon av de situationer som beskrivs i 3 § föreligger. () () 1 1983/84.3 sami.
mot · G7021221 · 1984-01-24 00:00:00 — i och mot den internationella narkotikahandeln Regeringen tillsatte efter sitt tillträde en speciell . Dess arbete är snart avslutat. Kommissionen har föreslagit en rad olika åtgärder från ökade insatser i skolan till bättre resurser för tull och polis. Tyvärr måste vi konstatera att den svenska narkotikasituationen inte kan ses isolerad från narkotikahanteringen i andra länder. På olika sätt sprids både narkotika och narkotikapropaganda över landets gränser. Jämsides med arbetet att eliminera marknaden för det internationella narkotikakapitalet genom att skapa en mycket narkotikanegativ attityd bland alla svenskar, måste vi ta oss an kampen mot narkotikan på ett internationellt plan. Jämsides med ekonomiskt och annat stöd till t. ex. FN måste den vidta egna åtgärder. Den liberala synen på narkotika i länder som , och är allvarlig för länder som inte gett upp kampen. Situationen i och är särskilt oroande eftersom resandeströmmen mellan dessa länder och är omfattande. Trafiken mellan och är svår att kontrollera. Däremot borde regeringen överväga särskilda kontrollåtgärder för passagerartrafik från och till tillhörande områden. Det kan t. ex. ifrågasättas om inte en extra charterskatt skulle kunna införas för att finansiera extra kontrollåtgärder för inresande från och . En sådan åtgärd har förutom själva kontrollen i sig också fördelen av att på ett konkret sätt markerar för den spanska regeringen hur allvarligt vi ser på brott mot de internationella narkotikakonventionerna. Regeringen bör också överväga på vilket sätt man kan påverka de danska och holländska regeringarna i syfte att påverka dessa att helhjärtat söka följa FN:s narkotikakommissioner, vilka dessa länder anslutit sig till. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder inom narkotikapolitiken.
mot · G7021222 · 1984-01-23 00:00:00 — Fosterdiagnostiken används i en sådan omfattning att det krävs en reglering av verksamheten. Vi har även att vänta en betydlig utveckling mot allt tidigare och fylligare information om fostrets hälsotillstånd. Det grundläggande kravet måste vara att samhället tar ansvar för denna utveckling innan den blir alltför svår att styra. Informationen som går ut till föräldrarna om allt mindre avvikelser om fostrets utveckling gör att beslutet om en abort blir mycket svårare att fatta. är föräldrarna lämnade ensamma för att avgöra detta beslut på grund av bristande stöd och uppbackning. En fosterdiagnos uppfattas också ofta som en hälsokontroll och ett erbjudande, då handikapp anses från många håll som opraktiskt att leva med och ibland även ett lidande. En undersökning som visar på handikapp leder ofta till en psykisk kris hos kvinnan. Frågan är om någon i detta tillstånd har ett fritt val att besluta om en abort eller ej. Sjukvårdspersonalen bör här på olika sätt konstruktivt hjälpa föräldrarna ur denna kris och denna rädsla, vare sig den bygger på föreställningen om eller ett kliniskt konstaterande av en skada hos fostret. regler bör utformas för hur resultatet av en fosterdiagnostik lämnas till föräldrarna. Informationen bör visa på vägar för att underlätta för föräldrarna att ta hand om ett barn med handikapp. Det får inte hända att kvinnor genomgår en abort på grund av okunskap om vad funktionshinder innebär och att handikapp i stor utsträckning kan elimineras genom tekniska hjälpmedel, boendeservice, handikappanpassning m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att regler utformas för information till föräldrar om resultatet av en fosterdiagnostik, samt samhällets stödåtgärder för att underlätta för föräldrarna att ta hand om ett barn med handikapp. () () 1* 1983184.3 sami.
mot · G7021223 · 1984-01-23 00:00:00 — Färdtjänsten som finns i landets samtliga kommuner utgör ett värdefullt komplement till de allmänna kollektiva färdmedlen. I takt med att de allmänna färdmedlen anpassas till människor med funktionshinder beräknas behovet av färdtjänst minska. Det bör framhållas att behov av färdtjänst trots detta alltid kommer att finnas. En naturlig lösning av huvudmannaskapet för färdtjänsten bör vara länstrafikbolagen som från finns i samtliga län. Eftersom statsbidrag utgår till kommunernas färdtjänstkostnad bör bidraget vara förknippat med vissa kvalitets- och jämlikhetskrav. Förutom kravet om att taxibilarna bör kompletteras med specialfordon bör resekostnaden vara likvärdig med andra kommuninnevånares resekostnader. Förekommer det zontaxor eller länskort för kollektivresenärerna bör samma taxor tillämpas för färdtjänsteresenärema. Om färdtjänsten ingår som ett komplement till den kollektiva trafiken och handhas av länstrafikbolagen måste det som ett jämlikhetskrav att samma resekostnader tillämpas oavsett färdsätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande specialfordon för färdtjänsteresenärer samt texesättningen vid resa med färdtjänst. () ()
mot · G7021225 · 1984-01-23 00:00:00 — Det är viktigt att kunna dokumentera en betydelsefull teknisk och industriell tradition och miljö som håller på att försvinna. Därför tog initiativ till ett projekt för att till eftervärlden bevara en levande bild av varvsindustrin. Att behandla, beskriva och söka förklara de göteborgska storvarvens historia intill dags dato ur ekonomiska, sociala och politiska aspekter samt den roll denna industri spelat såväl lokalt som nationellt och internationellt. Att påbörja bevarandet av nu existerande varvsmiljöer, material, personliga hågkomster etc. med sikte på ett framtida varvsmuseum. Att genom inventering, insamling och systematisering av arkivhandlingar dels tillmötesgå önskemål om åtkomst av information, dels verka för bevarande av arkivhandlingar för framtiden. De historiska och ekonomisk-historiska institutionerna vid åtog sig de under punkt a. anförda uppgifterna. träffades överenskommelser med museer att svara för de under punkt b. angivna målen. i skulle ansvara för den tredje uppgiften. Det finns ett mycket stort källmaterial på varven ritningar, protokoll, brev, räkenskaper. Ur detta skapas ett arkiv som kommer att bli betydelsefullt för eftervärlden när den svenska industrins historia studeras. Utredarna i den tillsatta museigruppen har framför allt betonat det unika i projektet. Det finns inte någonstans något motsvarande museum. Det rör sig om världens enda planerade - och realiserbara - varvsmuseum i autentisk miljö. Vid de överläggningar som i haft med representanter från övriga varvsstäder framgår, att samtliga stödde förslaget om ett varvsmuseum i . Som en följd av de vetenskapliga arbetena har tre avhandlingar publicerats. Ytterligare fem väntar på publicering. i planeras ett museum, där alltifrån starten universitet, företagsledning, anställda, fackliga organisationer, arkivpersonal och museiexperter arbetar mot samma mål. Vi har en möjlighet att till eftervärlden spara historien om industrins framväxt och utveckling, även sedd ur den anställdes förhållanden. Plikten mot generationer före oss och ansvaret måste ge oss medel att slutföra arbetet med att skapa och driva världens första varvsmuseum i autentisk miljö, med stöd av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett varvsmuseum i .
mot · G7021226 · 1984-01-24 00:00:00 — i har funnits . Institutet har under de år som gått byggt upp en omfattande dokumentation i frågor som rör immigrations- och minorietspolitik i såväl som i andra länder. Institutet har också börjat bygga upp ett arkiv med brev, fotografier, manuskript av invandrare etc. Med det insamlade materialet som utgångspunkt bedriver institutet en omfattande informations- och upplysninsverksamhet kring invandrare och invandrarfrågor. Denna vänder sig såväl till svenskar som till invandrare på olika nivåer, till skolor, till universitet och till institutioner och personer inom det fria kulturlivet. Många av de skrifter som institutet publicerat är standardverk på ämnesområdet. Enligt uppgift anlitas institutets referensmaterial och information av allt fler, både enskilda, organisationer och institutioner, och fyller därmed enligt vår mening en viktig samhällsfunktion - utan att få något som helst regelbundet statligt stöd för just denna verksamhet. Man kan jämföra verksamhet på arkivsidan med den verksamhet som bedrivs av i och Arkiv för och finlandssvenskar i , vilka båda har regelbundet statligt stöd. är en sammanslutning av invandrare. Verksamheten bedrivs i hela landet. Den centrala organisationen är förlagd till där också bliblioteket och arkivet finns. är fristående och inte anslutet till någon bidragsberättigad huvudorganisation och är därmed hänvisat till att finansiera sin verksamhet genom ekonomiska insatser från medlemmarna och genom försäljningen av skrifter. I budgetproposition har under litt. F3 upptagits ett anslag som Bidrag till särskilda kulturella ändamål. Av det totala anslaget disponeras . för övriga kulturella ändamål. Vi föreslår att av dessa medel beviljas anslag för sin dokumentations- och informationsverksamhet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar sig för att av disponibla medel under utbildningshuvudtiteln litt. Bidrag till särskilda ändamål ett 1983/84:1226 10 anslag bör utgå till arkiv- och dokumentationsverksamhet. () ()
mot · G7021227 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1227 En internationell pressöversikt i riksradion I förekommer regelbundet - och så gott som - en pressöversikt med kommentarer över aktuella politiska händelser. Programmet har ett högt informationsvärde. är dock ett litet land, som under normala förhållanden står utanför händelsernas centrum. Desto mer väsentligt är det därför att erhålla information om politiska händelser, reaktioner och kommentarer från världen runt omkring oss. En internationell pressöversikt från ett urval av världens ledande tidningar skulle vara ytterst intresseväckande och ha ett stort nyhetsvärde för oss. , riksradion, liksom för övrigt också lokalradion, har avtalsmässig skyldighet att meddela nyheter samt kommentera, eller på annat sätt belysa, händelser och skeenden och därvid ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. En regelbundet återkommande internationell pressöversikt i riksradion skulle vara ett värdefullt inslag i det programutbud, som är avsett att svara mot dessa avtalsmässiga skyldigheter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet av en internationell pressöversikt i riksradion.
mot · G7021228 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1228 Stöd till utgivningen av detektivromaner m. m. Inte ens ljudet av andhämtning. Håret reste sig i nacken på mig. Jag klev runt dörren. Takljuset lyste ner på guldsmedsvågens glaskupa, på det gamla polerade träet runt den skinnklädda skri vbordssidan, ner på sidan om skrivbordet på en tvär svart sko med resåer och en vit bomullsstrumpa ovanför. Skon pekade i trubbig vinkel upp mot ett hörn av taket. Resten av benet var dolt av hörnet på det stora kassaskåpet. Det känder som om jag vadade genom gyttja när jag fortsatte in i rummet. Många läser deckare men genren är fortfarande inte erkänd som litteratur. I tidskriften framhåller : Man måste bedöma varje litteraturart utifrån dess förutsättningar. Det finns ju i litteraturen också det som har underhållningsvärde, det skall man ta vara på, och deckaren tillgodoser i hög grad det behovet. Man skall komma ihåg, vilket inte alla gör, att det finns dålig smal litteratur, det finns ganska dåliga diktsamlingar, alla essäer är inte bra. Det finns bra och dålig litteratur, men gränsen går inte mellan deckare och annan litteratur. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att med ändring av regeringens prop. 1983/84:100, bil. 10, , p. Stöd till kulturtidskrifter, upptar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende deckargenren. minab/gotab 1984 77658
mot · G7021229 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1229 m. fl. Rationalisering av verkamheten vid Det rationaliseringskrav som regering och riksdag lagt på statliga organ har inneburit en årlig nedskärning i förhållande till de anslag som gavs innan detta krav aktualiserades. I vad som brukar kallas osthyvelprincipen söker den aktuella myndigheten att spara över hela fältet. eller senare måste man emellertid välja något område av verksamheten, där man kan spara betydligt för att ha möjlighet att bevara andra områden intakta. Det var detta regeringen sökte åstadkomma , när man föreslog, att utbildningsradion skulle få ta på sig uppgiften att bli den tårtbit, som lyftes ur radiokoncernen, när osthyveln inte längre ansågs kunna svara för en acceptabel rationalisering. beslutade att bevara UR på samma sätt som tidigare och gick därmed mot regeringen. Det ankommer på SRAB att hitta andra besparingsmöjligheter . En sådan möjlighet visar sig, när man i budgetpropositionen läser, att regionaliseringsåtgärderna har kostat mest av alla reformåtgärder. Det framgår också av propositionen, att de huvudsakliga rationaliseringsvinsterna f. n. sker genom samarbetsavtalet mellan LRAB och RR. Riksradion räknar med en effektivisering av distriktsproduktionen bl. a. genom samarbete med lokalradion. Detta samarbete bör kunna byggas ut till att omfatta samtliga distrikt inom RR för att innebära en överföring av RR:s distriktsverksamhet till lokalradion. Det kan knappast vara rationellt att med licensmedel bekosta två parallella radioföretag inom en region, som inte sällan bevakar samma händelser och härigenom utför ett dyrbart dubbelarbete. I det sammanhanget bör också UR:s distriktsverksamhet diskuteras. Även här sker ofta ett onödigt dubbelarbete, där lokalradion bevakar ungefär samma område som UR:s distrikt. En samordning med sikte på en total integrering skulle minska kostnaderna utan att programmen bleve sämre eller programtiden kortare. Det kan finnas skäl att påpeka det förhållandet, att en sändningstimme för en region inom RR är betydligt dyrare än en motsvarande timme inom lokalradion. Genom en integrering av verksamheten, även om denna endast gällde några distrikt, skulle innebära en avsevärd besparing. 1 1983184.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att SRAB bör rationalisera sin verksamhet på sätt som föreslagits i motionen. () ()
mot · G7021230 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1230 De senare årens mycket stora intresse för sportdykning har tyvärr medfört olyckor med skiftande utgång, som förutom personliga lidanden och tragedier också åsamkat samhället stora kostnader. De olyckor i samband med den civila sportdykarutbildningen som ägt rum i vårt land synes i samtliga fall ha berott på beteendefel av deltagarna i utbildningen - hos elever eller instruktörer. Sportdykarutbildning i anordnas dels av klubbar anslutna till , dels av kommersiella dykarskolor anslutna till (). Ett ringa antal dykarkurser har anordnats av en helt fristående arrangör som inte har varit ansluten vare sig till eller till SDR. är en ideell idrottsförening som sorterar under och har ca 250 klubbar och ca 15000 medlemmar. De dykarkurser som eller någon av dess klubbar administrerar leder fram till prov för avläggande av s.k. nordiskt sportdykarbevis. Detta dykarbevis har godkänts av den internationella dykarorganisationen des Acitivités Subaquatiques (CMAS). Beviset är klassat av som tvåstjärnigt enligt de internationella normerna för svårighetsgrad (en-, två- och trestjärniga internationella dykarbevis finns). Minimiutbildningen för det nordiska dykarbeviset omfattar 50 timmars undervisning, fördelade på 20 timmars teori och 30 timmars praktik. Fasta utbildningsplatser har utformats, och utbildningen är gedigen. () är ett samordningsorgan för kommersiella dykarskolor. har ingått ett samarbetsavtal med SDR. Avtalet innebär att de skolor som är anslutna till SDR skall tillämpa i princip exakt samma utbildningsplaner och utbildningsprinciper som . De dykarcertifikat som utfärdas av de SDR-anknutna skolorna är därmed likvärdiga med det nordiska sportdy karbeviset. och utbildar sina egna instruktörer. får uppgift om att det kan finnas något att anmärka på inom ramen för SDR-skolornas utbildning, anmäler man detta till SDR. Det ankommer sedan på SDR att se till att erforderliga åtgärder vidtas. Marinens dykarskola i som har en viss överblick också över den civila dykarutbildningen genom att personal vid , tullen och polisen, som skall ha dykarutbildning, numera inte utbildas vid marinens skola utan vid civila dykarkurser, men måste genomgå ett moment - fri uppstigning - vid marinens skola, har konstaterat att det föreligger mycket stora skillnader mellan olika kurser och skolor. Elever som erhållit sin utbildning vid vissa skolor/kurser har haft så undermåliga kunskaper att de inte har fått genomgå uppstigningsprovet. Bristen tycks bero på att det finns ett för stort antal utbildningsenheter, vilket gör det omöjligt att upprätthålla fullgod kontroll över utbildningen. Det finns heller ingen central instans som kan föra en fortlöpande kontroll över att regler och utbildningsplaner följs. Detta förhållande är otillfredsställande med tanke på olycksrisken. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn och samordning av utbildningen vid civila dykarskolor/kurser som ej är anslutna till befintliga organisationer inom detta område.
mot · G7021232 · 1984-01-24 00:00:00 — och till anskaffande av lokaler för trossamfund Under har det utgått bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund. Lokalbidraget utgår för ordnande av lokal genom nybyggnad, ombyggnad eller köp, genomgripande upprustning av befintlig lokal och avskaffande av inventarier i samband med anordnande av lokal. Själva lokalbidraget prövas av en samarbetsnämnd, vari ingår företrädare för alla samfund eller grupper av församlingar som är slutna till eller samverkar med frikyrkoråd. På statsbudgeten har anvisats ett reservationsanslag av . Av detta anslag skall minst 1 milj. kr. användas för bidrag till handikappanpassning av lokaler. Lokalbidraget har haft ett utomordentligt stort värde för trossamfunden och det är nu mycket bekymmersamt när regeringen i proposition 1983/84:100 föreslår en neddragning till 6,5 milj. kr. fick trossamfunden ett extra bidrag, men det fanns då ingenting som tydde på att det skulle beröra det årliga bidraget. Man står nu i en mycket prekär situation. För många församlingar som tänkt bygga och som lagt ned stora kostnader på projektering kommer det här att bli ytterst besvärligt. Vi anser att regeringen handlat mycket egendomligt och tycker det är oroande att man kan behandla på detta sätt. Ena månaden tippas plötsligt ut extra pengar av sysselsättningsskäl. förklaras att man av denna anledning kan halvera årets bidrag. En så markant brist på planering måste korrigeras. Vi föreslår därför, att bidrag skall utgå oförändrat med . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att anslaget till anskaffande av lokaler för trossamfund under /85 skall utgå med .
mot · G7021233 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Lokaler för televisionen i Värmlandsdistriktet i , dvs. Värmlandsdistriktet, väntar fortfarande på att få sin lokalfråga löst. Det har blivit något av en evig följetong, en historia med många grusade förhoppningar. är det för ett lyckligt slutkapitel. Lokalfrågan har varit televisionens i helt dominerande problem . Åtskilliga lösningar har förespeglats, samtliga dock utan resultat. I den aktuella anslagsframställningen karaktäriserar SVT lokalerna som olämpliga för TV-produktion och påpekar dessutom såväl trångboddhet som dålig arbetsmiljö. Utbyggnaden av radio- och TV-verksamheten i - enligt beslut - har pågått i sex budgetår. Utbyggnaden skall enligt beslutet vara genomförd vid utgången av /89. En av de återstående reformåtgärderna inom regional-TV-utbyggnaden är etableringen av det sjunde regional-TV-området. och planeras sålunda starta regionala nyhetssändningar under senare delen av /86. Frånsett är Mellansvenska distriktet och Värmlandsdistriktet den sista regionen, som kommer att täckas av regionala nyheter. Som framgår av SVT:s anslagsframställning /85 jämte årets budgetproposition har större bygginvesteringar gjorts och/eller planeras att göras i , , , , , , samt och . Byggnadsinvesteringar har sålunda gjorts i samtliga distrikt utom . I nu föreliggande budgetproposition /85 heter det: Större investeringar i () och () planeras f. n. få anstå till /90 eller . Eventuella omprioriteringar inom 90-miljonersramen kan dock ske. Detta är inte bara ett dystert besked till . Det är också ologiskt och orimligt. För det första avslutas den förlängda reformperioden med /89. För det andra måste lokalmässiga förbättringar genomföras i . Lokalerna präglas av trångboddhet och dålig arbetsmiljö. Inför den förestående produktionen av regionala nyheter planeras viss utökning ske på personalsidan. Värmlandsdistriktet måste - i likhet med samtliga övriga distrikt tillförsäkras rimliga förutsättningar för sin verksamhet. lösas, antingen genom förvärv av egna, nya lokaler eller genom förhyrning som ger större och ändamålsenliga lokaler. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att förbättra lokalsituationen för televisionen i Värmlandsdistriktet genom omprioriteringar inom 90-miljonersramen. GOTHE KNUSTON (m) () (vpk)