mot · G7022444 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. finansiering m. m. pågår en borgerlig kampanj mot offentlig verksamhet. har exempelvis angripits för sin monopolställning, och i borgerliga motioner till ställs krav på att i princip skall fungera som enbart linjebärare, varvid olika typer av utrustning skall tillhöra den s. k. konkurrensutsatta sektorn. Sådana intentioner syftar i förlängningen till en privatisering och uppstrimling av som skett exempelvis i och andra länder. Förslagen att ombilda verkstadsrörelse till fristående bolag har en liknande bakgrund. Det är därför förståeligt om dessa framstötar i kombination med borgerligt ideologiska motiveringar skapat oro för sämre arbetsvillkor och ökad otrygghet bland de anställda. I årets statsverksproposition återspeglas en önskan från verksledningens sida att lösa upp bindningen till statsbudgeten. Denna vilja att pröva andra vägar har tidigare tagit sig uttryck i bildandet av , som möjliggjort att lån kan tas upp för finansiering av vissa större abonnentutrustningar. ställdes också en särskild rörlig kredit i till förfogande, varjämte verket skaffat sig finansiellt utrymme för investeringar genom extra avskrivningar. Dagsläget är att den tekniska utvecklingen på området går mycket fort. med att investeringar i bl. a. telenätet av denna anledning kommer att kräva stora summor, anses det statliga budgetutrymmet som bekant vara otillräckligt. går i och med årets förslag till s. k. treårsplan ett steg längre och föreslår att verkets hela behov av rörelsemedel skall tillgodoses genom upplåning på kreditmarknaden i stället för genom rörlig kredit i . Detta system anses medföra att bättre kan överblicka sina finansiella överväganden och att effekterna på statsbudgeten blir positiva. Till saken hör också att statskapital omvandlas till ett statligt amorteringsfritt lån och redovisas som en långfristig skuld i räkenskaperna, varvid staten skall debitera utlåningsränta. Nyhet i svensk statsförvaltning Detta representerar något nytt i svensk statsförvaltning, och flera statliga verk är nu inne på samma linje. Sambandet mellan statens finansiella problem och den svällande privata kapitalmarknaden med dess självklara strävan till investeringsobjekt med god och stabil avkastning kompletterar bilden. Här aktualiseras än en gång den fråga som vpk ofta tagit upp, nämligen en verklig samhällelig kontroll av kreditmarknaden. Om man vill kan man också koppla det växande behovet av investeringsresurser för framtidsinriktade satsningar till diskussionen om löntagarfonder. Reella sådana fonder enligt ursprungsförslagen kan sägas vara ett uttryck för just dessa behov av samhälleligt kapital! Vi är anhängare av den samhällsägda sektorns offensiva utveckling och väl medvetna om betydelsen av att håller jämna steg med den snabba utvecklingen på telekommunikationernas område som ett av de industripolitiska nyckelområdena. Det är angeläget att utveckling och utbyggnad sker i samhällets regi. Vi motsätter oss inte, med bibehållet politiskt ansvar för , en ramstyrning via flerårsplaner. Men en sådan ny inriktning kräver ökat ansvar från sida eftersom fastställandet av flerårsplanen gäller det mera långsiktiga programmet. Vi är också anhängare av att operativa förmåga förstärks, men det måste kombineras med förbättrade möjligheter för personalen att fortlöpande påverka hela utvecklingen. En effektivisering och förenkling av den samhällsverksamhet som ryms inom affärsverksformen är fullt möjlig utan den av borgerliga företrädare och SAF-talesmän ofta rekommenderade bolagsbildningen. Vad gäller förslaget om nya finansieringsformer och konsekvenserna härav finns grundad anledning till vaksamhet. Som vi framhållit har vpk ofta betonat det angelägna med en samhällelig kontroll av hela kreditväsendet. Som kreditmarknaden fungerar finansieras stora delar av det allmänna investeringsbehovet via privata banker etc. Det förhållandet att ett flertal verk går ut på lånemarknaden måste vara ägnat att öka konkurrensen om krediterna och driva upp lånekostnaderna. I detta sammanhang vill vi understryka vad som även framgår av propositionen, att t. v. saknar kompetens för denna finansiella verksamhet. Sådan kompetens kan inte skaffas genom att snabbt tillsätta en eller annan särskild tjänst. Vidare anser vi att om den föreslagna rätten till upplåning skall ske, denna rätt förbehålls verksledningen och inte medges för dotterbolagen. En sådan ordning är nödvändig för att trygga möjligheterna till styrning av verksamheten. Alternativet att gör en samlad upplåning för att undvika konkurrens på lånemarknaden mellan olika statliga verk har alltid varit en bärande grundtanke, och enligt vår mening skall denna princip alltjämt gälla. måste vi framhålla att de onormalt höga räntekrav som tillämpar har bidragit till att verken vill söka nya kreditmöjligheter. Här måste en omprövning ske. Behov av långsiktig strategi I och med treårsplanen och de nya finansieringsintentionerna aktualiseras frågan om mera långsiktiga beslut. De krav som i och framtiden ställs på den statliga företagssektorn, inkl. , kan inte lösas med kortsiktiga improvisationer och mer eller mindre spontana åtgärder. Därtill fordras en mer övergripande analys av utvecklingstendenserna och en politisk prövning av hela målsättningsfrågan i en långsiktig strategi med samhälleliga förtecken. Härvid måste politiken formas så att aktivitet utformas mot bakgrunden av samhällets samlade kommunikationsbehov, varvid en självklar samordning med övriga kommunikationsverk beaktas. I en särskild motion som behandlar den statliga företagssektorns målsättning m. m. har vpk aktualiserat och ställt förslag i närliggande frågor. Det är angeläget att betona att en verklig effektivisering av de statliga verken hänger intimt samman med en angelägen genomgripande och djupgående kvalitetsförbättring då det gäller företagens inre demokrati. En i verklig mening framtidsinriktad och effektiv verksamhet vid de statliga verken förutsätter en reell lösning av demokratifrågan. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1.att beslutar att avslå regeringens förslag om nya finansieringsformer för , 2. att beslutar att föreslå regeringen att med utgångspunkt i vad i motionen anförts verkställa en övergripande, långsiktig politisk analys av de nya utvecklingstendenserna och frågan om de statliga affärsverkens finansiering. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1984 77788