ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021471 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1471 Fr. o. m. taxering medges viss skattereduktion för fackföreningsavgifter. Fackföreningarna centralt lämnar upplysningar om sina medlemmar och deras avgifter till . Genom ADB får sedan den enskilde fackföreningsmedlemmen sin skattereduktion. Den som inte vill ha skattereduktion för fackföreningsavgifter kan anmäla detta till sin fackförening eller till den lokala skattemyndigheten. Systemet är i grunden kränkande för den enskildes integritet. Tekniska och administrativa rationaliseringsintressen har fått vinna övertag. Om skattereduktion önskas, bör förfarandet vara att avdrag på sedvanligt sätt yrkas vid deklarationen. Ett kvitto på fackföreningsavgiften kan därvid biläggas. Central dataregistrering hos en statlig myndighet av ca 3,8 miljoner medborgares fackliga föreningstillhörighet bör inte få förekomma. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att beslutar upphäva lagen om skattereduktion för fackföreningsavgifter, 2. att , därest yrkandet under 1 icke skulle bifallas, hos regeringen begär förslag att skattereduktion för fackföreningsavgifter endast medges därest yrkande härom framställts i samband med allmän självdeklaration.
mot · G7021472 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1472 Detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl får bedrivas endast av Systembolaget. Efter hörande av länsstyrelse, kommunfullmäktige och polismyndighet beslutar Systembolaget om placering av systembutiker. Denna monopolsituation gör det speciellt viktigt att medborgarna erbjuds en fullt godtagbar service. Lördagsstängningen av systembutikerna var ett steg i motsatt riktning och Systembolagets mycket restriktiva etableringspolitik har medfört att många kommuner alltjämt saknar den i mitt tycke självklara servicen i form av en systembutik. I är två kommuner i detta hänseende missgynnade, nämligen och . För , som gjort betydande satsningar inom turistnäringen, med dess närhet till med större affärsverksamhet och systembolag, är situationen utan systembutik synnerligen olycklig. Kravet om närmaste avstånd mellan olika systembutiker till . drabbar de förhållanden som råder i Mora-Orsaområdet på ett sätt som icke kan vara förutsett. Från företagsekonomisk synpunkt är det knappast lönsamt för Systembolaget att utöka antalet försäljningsställen, men enligt min uppfattning måste servicekravet väga tyngre än begränsade alkoholpolitiska och företagsekonomiska verkningar. Varje kommun bör få rättighet till åtminstone en systembutik, och detta krav borde tas in i avtalet mellan regeringen och Systembolaget. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skyldighet för Systembolaget att på framställning från kommun i kommunen etablera en systembutik om sådan tidigare saknas.
mot · G7021473 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Beskattningen av ideella föreningar Beskattningen av ideella föreningar har vållat en intensiv debatt. Många av dessa föreningar har överraskats av att bli beskattade. Flera föreningar saknar möjligheter att betala de påförda skatterna. Detta med påföljd att deras betydelsefulla ungdomsverksamhet kan lida stor skada. Vissa exempel kan ge en bild av situationen. En idrottsklubb utför en stor samhällsnyttig, social ungdomsverksamhet. Omkring 400 ungdomar aktiveras i ett mindre samhälle. Verksamheten kostar pengar, och klubben har därför, utöver många andra insatser för sin finansiering, frivilligt bedrivit insamling av returpapper. 60-talet ungdomar ställer upp gratis för insamlingen, och ett stort antal ledare ställer sig gratis till förfogande med bilar för att klara transporterna av det insamlade returpapperet. Kommunen är skyldig att samla in returpapper. Genom föreningen gör kommunen besparingar. Inkomsterna går oavkortat till ungdomsverksamheten. En annan klubb har på annat sätt, genom frivilliga och gratisinsatser skaffat sig inkomster för att finansiera sitt ungdomsfostrande arbete. En tredje förening finansierar sin ungdomsverksamhet genom intäkter från en sommarservering där medlemmarna ideellt arbetar utan ersättning. I läns norra valkrets finns många sådana exempel, liksom i andra delar av landet. Det är av stor vikt att man inte genom onödigt stor restriktivitet i beskattningen motverkar en utomordentligt betydelsefull social insats för ungdomen. Bedömningen av skattskyldigheten verkar också vara olika i olika delar av landet, liksom mellan olika instanser som skall bedöma skattskyldigheten. I blev en idrottsförening beskattad av taxeringsnämnden. Länsrätten undanröjde nämndens beslut och befriade föreningen från skatt. Föreningen hade nästan samma finansieringsmetoder som andra föreningar, vilka nu blivit beskattade. besvarade finansministern frågor i om beskattningen av ideella föreningar. Finansministern framhöll bl. a. att de ideella organisationerna bör åtnjuta skattefrihet för sina traditionella aktiviteter, även om dessa bedrivs i andra former . Vidare ansåg finansministern att bedömningen av de ideella föreningarnas verksamhet bör vara generös. Då det råder vissa oklarheter vid bedömningen av ideella föreningars skattskyldighet anser vi motionärer att bör ge nya anvisningar om beskattning av ideella föreningar, vilka är mer anpassade till den praktiska verkligheten. Anvisningarna måste bli klarare och generösare. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beskattning av ideella föreningar. () () () () ()
mot · G7021474 · 1984-01-25 00:00:00 — och av skatten på flygbensin i vissa fall Fr. o. m. har lagen om bensinskatt ändrats så att avdrag i deklarationen ej får göras för bensin, sorn har förbrukats eller försålts för förbrukning i luftfartyg, när den används för fritidsändamål eller annat privat ändamål. Vid ärendets behandling i avvisade moderata samlingspartiet förslaget bl. a. på grund av att gränsdragningen mellan skatteplikt och icke skatteplikt enligt den nya lagen är långt svårare att kontrollera och tillämpa än den gamla och att den statsfinansiella vinsten av den nya skatten är mycket marginell. Den berörda flygverksamheten, som bedrivs av ett fåtal personer, drabbas emellertid av kostnadsökningar och krångel, som kan äventyra privatflygets övningsmöjligheter och leda till en minskning av flygverksamheten. Detta vore mycket negativt för samhällets del, då det är viktigt att det finns en kader av flygkunnigt folk, som kan ställa upp för exempelvis räddningsflyg och skogsbrandbevakning. Flygverksamheten har så många andra skatter och pålagor att betala, att denna nya skatt bör avskaffas. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar att skatten på flygbensin för fritidsändamål eller annat privat ändamål skall avskaffas.
mot · G7021475 · 1984-01-25 00:00:00 — Återställande av gränsen för skattefria gåvor Enligt arvskatteförordningen (1941:416) var gåvoskattsgränsen . sänktes gränsen till . Under har gåvoskattsgränsen varit oförändrad som penningvärdet undergått en påtaglig försämring. har, med andra ord, förlorat i betydelse sedan nämnda gräns infördes . regler för periodiskt understöd har också numera försvunnit. Inte minst av den anledningen är det av betydelse att nuvarande gåvoskattsgräns justeras i förhållande till tidigare värde. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag beträffande gåvoskattsgränsens justering i förhållande till penningvärdeförsämringen.
mot · G7021476 · 1984-01-25 00:00:00 — Rätt till avdrag för resor vid utövande av umgängesrätt med barn Enligt vår skattelagstiftning får en gift skattskyldig som har arbete på annan ort än den där familjen bor göra avdrag för vissa resor mellan bostaden och arbetsorten. För den som taxeras som ensamstående medges inte dessa avdrag. Kostnaderna anses utgöra personliga levnadskostnader. Konsekvensen av lagstiftningen kan bli denna: En gift skattebetalare utan barn får göra avdrag för hemresorna medan en frånskild skattebetalare som har umgängesrätt med barn inte kan göra motsvarande avdrag. Jag anser att skattelagstiftningen bör ändras så att ensamstående med arbete på annan ort än bostadsorten får samma rätt till avdrag som en gift skattskyldig i de fall då umgängesrätt med barn föreligger. Samhörigheten med barnen är lika viktig antingen man är gift eller inte. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om lag så att avdrag för resor kan beviljas ensamstående som har umgängesrätt med barn i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G7021477 · 1984-01-24 00:00:00 — Ändring i momsbeskattningen vad gäller kalkning av vattendrag Försurningen av Sveriges sjöar och vattendrag får en ständigt ökad omfattning. En av de åtgärder som prövats med framgång för att rädda vattnet är kalkning. Markägare och naturvårdare gör stora arbetsinsatser och satsar allt större belopp för inköp av kalk till detta ändamål. Denna insats i naturvården är av så hög angelägenhetsgrad att kalken bör befrias från moms. Det ligger i hela landets intresse att sjöarnas liv bevaras, varför kostnaden bör begränsas för dem som sköter kalkningen och som oftast utan ersättning gör arbetet. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att kalk som används till kalkning av vattendrag befrias från mervärdeskatt.
mot · G7021478 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1478 Hans Nyhage m. fl. Avdragsrätt för s. k. kompanjonsförsäkringar För att erhålla nödvändigt kapital är det inte ovanligt att nya företag startas som kompanjonsföretag. För dessa kan olika typer av förvecklingar inträffa som gör att företagets framtid äventyras. För att i möjligaste mån undvika att ett kompanjonsföretag måste upphöra exempelvis på grund av dödsfall har försäkringsbolagen en s. k. kompanjonsförsäkring där delägarna försäkrar varandra, varigenom verkningarna av en förveckling elimineras och företaget kan leva vidare intakt. Kompanjonsförsäkringar är emellertid mycket ekonomiskt betungande för resp. delägare. Premierna, som av förklarliga skäl är stora, är inte avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. När det däremot gäller pensionsförsäkringar är premierna avdragsgilla vid inkomsttaxering och beskattning sker först vid utfallet. Inom ramen för vissa regler skulle också de s. k. kompanjonsförsäkringspremierna kunna vara avdragsgilla och bli föremål för beskattning först när försäkringen utfaller. Med dagens höga skatteläge kan det vara svårt att avsätta tillräckliga medel för till kompanjonsförsäkringar. Det borde därför ligga i samhällets intresse att ge verksamma företag bättre förutsättningar att överleva exempelvis vid generationsväxlingar. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att regeringen utreder frågan om möjligheterna att medge avdragsrätt för till s. k. kompanjonsförsäkringar. HANS NYHAGE (m) () () minab/gotab 1984 77693
mot · G7021479 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84 1479-1487 Motorgasdrivna bilar är ur miljösynpunkt bättre än bensindrivna. har tidigare beslutat att skattesatsen på gasol skall vara lägre än skatten på bensin. Förbrukningen av gasol är dock större per mil än av bensin. Sammanlagt blir det litet mer än en krona billigare per mil med gasoldrift. Däremot tillkommer ombyggnadskostnad av en normalbil på , man anser också att underhållskostnaderna ligger högre hos gasoldrivna bilar. Det råder också en viss osäkerhet om den kommande ekonomiska utvecklingen för gasoldrift, varför utvecklingen mot en övergång till motorgas stagnerat. För transportnäringen, t. ex. taxibilar, fungerar gasoldrift bra - förutsatt att det finns motorgasstationer. I finns nu motorgasstationer i ett så stort antal att det är praktiskt möjligt att köra på gasol. Osäkerheten om framtiden har gjort att en övergång till gasoldrivna bilar inte skett i den utsträckning man av miljöskäl önskat sig. Den lägre skattesatsen är inte heller tillräcklig som morot eftersom bränsleförbrukningen och omkostnaderna är högre än vid bensindrift. En större övergång till motorgasdrivna bilar förutsätter därför att de ekonomiska incitamenten förbättras. Ur samhällets synpunkt är det en klar fördel om den miljöförstöring som bensinavgaserna ger upphov till kan minska. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att beskattningen av gasol förändras så att en övergång till gasdrivna bilar främjas. 1 1983/84.3 sami.
mot · G7021480 · 1984-01-25 00:00:00 — i m. fl. Frågan om etablering av systembutiker i kommuner som saknar sådan service har länge diskuterats och varit föremål för motioner i . Systembolagets restriktiva etableringspolitik har inneburit att kommuner med stort befolkningsunderlag men som inte har det föreskrivna antalet km (30) till närmaste bolag saknar denna självklara service. Vi skall inte redovisa allt som sagts vid frågans tidigare behandling men några axplock ur vill vi presentera. Departementschefen skrev i proposition 1976/77:108: För egen del vill jag stryka under beredningsgruppens uppfattning att allmänheten har ett berättigat intresse av att systembutik skall finnas inom rimligt avstånd från hemorten. SkU:s betänkande 1976/77:40: Det är enligt utskottets mening dock inte lämpligt att låsa etableringen vid ett bestämt antal butiker eller att införa någon annan form av kvotering. Prioriteringen bör ske efter de angivna riktlinjerna och med beaktande av de alkoholpolitiska och kommunala intressena. En sådan etableringspolitik innebär att kommuner, som har centralort med ett befolkningsunderlag som åtminstone motiverar en butik med begränsat öppethållande, kan få en egen systembutik inom rimlig tid om de så önskar . Utskottet förordar att lagstiftningen får denna utformning, vilket berör 26 § i förslaget till lag om handel med drycker, och tillstyrker att butiksetableringen följer förslaget i propositionen med beaktande av vad utskottet anfört i frågan. Vad är då rimligt avstånd? Är det rimligt att en konsument skall behöva färdas för att göra sina spritinköp? Med dagens kostnader för transporter anser vi motionärer att så inte är fallet. 30-kilometersgränsen bör slopas. Det som skall fälla avgörandet är naturligtvis i främsta hand de önskemål som kommunerna har att få en egen systembutik. Självfallet måste befolkningsunderlag och ekonomiska förutsättningar finnas för en etablering, och de bedömningarna skall naturligtvis Systembolaget göra. Vad det gäller bedömningen av de sociala och alkoholpolitiska följderna av en etablering anser vi motionärer att detta måste kommunerna ha huvudansvaret för. Vad är rimlig tid för en etablering? och Bjuvs kommuner i har ansökt om att få egna butiker, men ännu inte fått några. Befolkningsunderlaget finns och vi är övertygade om att etablering av butiker i dessa kommuner inte kommer att innebära några negativa konsekvenser för kommunerna. Tvärtom tror vi att de lokala affärsidkarna kommer att få fördelar av en sådan etablering. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär översyn av gällande regler för etablering av systembutiker i enlighet med vad som i motionen anförts. HANS () ()
mot · G7021481 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Genom lag (1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift har medlem i arbetstagarorganisation till viss skattereduktion för avgiften till organisationen. De till KLYS anslutna organisationerna har arbetat i samma anda som de klassiska fackföreningarna. En del av KLYS-organisationerna har också - trots att vissa av deras medlemmar icke har anställning i vanlig mening - kunnat inordnas i de stora arbetstagarorganisationerna LO och TCO. Till denna kategori hör . Andra KLYS-organisationer representerar fritt verksamma skapande konstnärer, såsom författare, bildkonstnärer och tonsättare. Dessa organisationers uppgifter har det oaktat varit helt jämförbara med fackföreningarnas, vilket inneburit att kostnaden för verksamheten legat i paritet med fackföreningarnas. Kulturarbetarorganisationerna har en betydelse för medlemmarna och för samhället som kan jämställas med arbetstagarorganisationernas. KLYS-organisationernas arbetssätt och funktion har lett till ökat behov av ekonomiska resurser, vilket i sin tur över lag lett till för medlemmar betungande avgifter. Avgifterna torde ha varit drygare för de fria kulturarbetarna än för löntagarna, eftersom de inte kan relateras till aktuell inomst och inte heller på ett praktiskt sätt kan fördelas på inkomsttillfällena. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om klarläggande av förutsättningarna för att sådan ideell sammanslutning av upphovsmän, fotografer eller utövande konstnärer, som enligt sina stadgar har till uppgift att företräda medlemmarna i fackliga frågor, jämställs med arbetstagarorganisation, vars medlemmar skall tillerkännas skattereduktion för fackföreningsavgift. () ()
mot · G7021482 · 1984-01-25 00:00:00 — Ändrade regler för fastighetstaxering Den bofasta befolkningen efter våra kuster har haft det svårt vad gäller ägande och köpande av befintliga fastigheter. När den senaste fastighetstaxeringen gjordes 1981 visade det sig att taxeringsvärdena följde de marknadskrafter som drivit upp priserna. Taxeringsvärdena på hus inom dessa områden fastställdes till summor som inte på något sätt står i rimlig relation till den standard som fastigheterna uppvisar. Här har man alltså inte alls tillgodosett den bofasta befolkningens intressen, utan enbart sett till marknadsvärden. Detta har man från Bohusläns skärgårdsråd påtalat i brev till . Ifrån rådets sida menar man att man inför fastighetstaxeringen 1986 bör se över de regler som gäller. I stället för marknadsvärde bör man se till fastighetens bruksvärde. Detta kan grundas på ett riksgenomsnitt. Det gäller samma grundsyn i detta ärende som det gäller att hjälpa den bofasta befolkningen vid köp av äldre fastigheter. Vi vill alla ha kvar en bofast befolkning i våra kustsamhällen. Då får vi också se till att de har råd att bo kvar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen ser över reglerna för fastighetstaxering och ändrar dessa enligt vad som i motionen anförts.
mot · G7021483 · 1984-01-25 00:00:00 — En grupp i som känt sig orättvist behandlad är de barn och ungdomar som på grund av att de mist en av föräldrarna erhåller pension. Orsaken till detta är att den pension som de erhåller beskattas. Detta i sin tur innebär att de vid t. ex. feriearbete ofta får se det mesta av det de förtjänar under någon månad eller korta veckor försvinna i skatt. Deras kamrater som däremot har båda sina föräldrar i livet får i allmänhet behålla hela sin ferieinkomst. Vad som också uppmärksammats av dessa ungdomar är att ett eventuellt bidragsförskott/vårdnadsbidrag är skattefritt. I detta läge kan man förstå barnpensionärernas reaktion, när de undrar varför det görs skillnad på dessa två underhållsformer. Detta kan lösas på flera olika sätt, t. ex. på ett liknande sätt som pensionärerna har genom ett grundavdrag eller att göra barnpensionen skattefri. På grund av vad ovan anförts yrkas att uttalar sig för att en översyn görs beträffande barnpensionernas skatteregler samt att en eventuell ändring skulle kunna gälla barnpensionärema studerar. () ()
mot · G7021484 · 1984-01-25 00:00:00 — har en serie viktiga arbetsuppgifter i dagens samhälle. Det gäller kontroll av och statistik över utrikeshandeln, uppbörd av moms och tull, spaning och bekämpning av narkotikasmuggling och viss annan brottslighet samt kustbevakning. har därför helt eller delvis undantagits från anslagsnedskärningarna. I föregående års budgetproposition var anslagstilldelningen till de prioriterade områdena otillräcklig, och regeringen föreslog sedermera efter en skrivelse från grundad på en motion av undertecknade ett tilläggsanslag för innevarande budgetår. Även i årets budgetproposition sker en viss anslagsmässig prioritering av kombinerad med av generaltullstyrelsen föreslagna rationaliseringar. Regeringen tillgodoser däremot icke anslagskraven vad avser . drabbades redan föregående år av en viss personalminskning som ej kunnat täckas av motsvarande rationaliseringar inom kustbevakningsverksamheten. En ytterligare neddragning av bemanning är i nuvarande läge mycket olycklig, dels med tanke på strategiska uppgifter, dels med tanke på den aktuella diskussionen om organisationen av sjöövervakningen. Vi tror inte att några nämnvärda ytterligare rationaliseringsvinster står att hämta på en samordning av och , och det vore definitivt felaktigt att i nuvarande läge ta de organisatoriska övervägandena till intäkt för en neddragning av kustbevakningspersonalen och en minskning av antalet posteringar. För del skulle förslaget om nedskärningar inom drabba kusten från söder till norr; utsatta områden är och regioner. Eftersom en mycket stor del av arbete utgör sjuktransporter skulle en neddragning skapa stora problem för dessa områden. En neddragning skulle också leda till att sjöräddning och allmän kustbevakning kom i kläm. har vidare blivit föremål för narkotikasmuggling, där man sökt föra in narkotika via kusten. Eftersom en av prioriterade uppgifter är att stoppa införsel av narkotika vid gränserna, måste vi även av detta skäl värna om bevakningen av de här aktuella kusttrakterna - liksom självfallet om kustbefolkningens säkerhet. Vi anser alltså att generaltullstyrelsen bör få resurser som möjliggör en oförändrad bemanning inom . Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi att i samband med behandlingen av anslag som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om oförändrad bemanning inom .
mot · G7021485 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Skatteavdrag för avgift till egen frivillig pensionsförsäkring Riksdag och regering har i olika sammanhang hävdat att det så långt möjligt skall råda likvärdiga villkor mellan de olika företagsformerna. Reformer i denna riktning har också genomförts. På vissa områden kvarstår dock uppenbara orättvisor. Ett sådant gäller frivilliga pensionsförsäkringar. Enligt 20, 29 och 46 §§ kommunalskattelagen är avgift för egen frivillig pensionsförsäkring att betrakta som företagarens eget uttag i enskild firma och handelsbolag. Detta innebär att företagare som driver sin firma som handelsbolag måste betala arbetsgivaravgifter på pensionsavgifter. I aktiebolag däremot äger företaget avdragsrätt för pensionsförsäkring också för ägare och företagsledare. Enligt SkU 1981/82:65 har de skäl av statsfinansiell och administrativ art som tidigare åberopats mot att omkonstruera avdraget för pensionsförsäkringspremier till ett avdrag i förvärvskällan delvis bortfallit. Det finns alltså enligt utskottets mening skäl att nu ompröva frågan om egenföretagares avdrag för kostnader för pensionsförsäkring. Målet bör därvid vara att samma regler skall gälla för egenföretagare som för anställda. Frågan har därefter förts över på företagsskattekommittén. Det finns emellertid ingenting som tyder på att kommittén kommer att behandla frågan ens under innevarande år. Det är därför dags för regeringen att framlägga förslag om sådana förändringar i kommunalskattelagen att avdrag för avgift till egen frivillig pensionsförsäkring betraktas som avdragsgill kostnad i rörelsen och inte som eget uttag. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådana förändringar i kommunalskattelagen att avdrag till egen frivillig pensionsförsäkring betraktas som avdragsgill kostnad i rörelsen och inte som eget uttag. () PER () () ()