ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021571 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1571 m. fl. Egenföretagares karenstid i sjukförsäkringen Företagare har möjlighet att inom ramen för reglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring välja mellan tre, trettiotre och nittiotre dagars karenstid. Med detta avses att ersättning utgår först efter det att angivet antal dagar gått av varje sjukperiod. Motivet för denna valfrihet torde vara att ge rörelseidkaren möjlighet att kunna påverka sina kostnader. Av 3 kap. 11 § andra stycket ovan angivna lag framgår, att sjukpenningförsäkringen kan ändras till försäkring med kortare karenstid eller försäkring utan karenstid för den som inte har fyllt och som har god hälsa. Denna spärr mot egenföretagarens frihet att välja ett bättre sjukpenningskydd har bland annat sin grund i att man velat förhindra spekulation med försäkringen. Det borde dock räcka med att kravet på god hälsa tillgodoses vid övergång till kortare eller ingen karenstid för att nå detta syfte. Att därutöver ha en åldersgräns är diskriminerande mot företagare jämfört med kategorin anställda. För företagare med aktiebolag finns inte heller denna särregel, eftersom han då behandlas som anställd. Av dessa skäl anser vi att regeringen bör lägga fram förslag om slopande av nämnda åldersgräns. Ändringen bör komma även dem till godo som återkallar ett undantagande från ATP och därmed blir anslutna till sjukpenningförsäkringen. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att beslutar upphäva andra stycket i 11 § 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. () ()
mot · G7021572 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1572 Sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare, mm. I min egenskap av löntagare får jag ideligen ovänliga brev från sjukkassan med uppmaning att anmäla eventuellt ändrad inkomst eftersom den är sjukpenninggrundande. Jag får också ideligen försäkringsbevis angående sjukpenningklass trots att jag tillhört den högsta klassen . talade generaldirektören i om att stora pengar skulle kunna sparas om försäkringskassorna inte behövde skicka ut dessa påminnelser, men de kommer fortfarande. Enligt min mening borde de emellertid kunna dras in. Svenska folket vet vid det här laget mycket väl att det ligger i envars eget intresse att anmäla ändrad inkomst. Det ligger också i envars intresse att myndigheterna inte för stora kostnader skickar onödiga blanketter. Som löntagare får jag alltså sjukpenning som ersättning för den lön jag faktiskt går miste om just när jag är sjuk. Detta är bra. Men om jag i stället hade varit egenföretagare skulle andra regler gälla. Där är huvudregeln i stället den taxerade inkomsten. Detta får som bekant ofta till följd att sjukpenningen inte alls täcker inkomstförlusten just när sjukdomen inträffar. Dessa förhållanden har också uppmärksammats och behandlats i sjukpenningkommitténs betänkande om egenföretagares sjukpenning m. m. Det är således hög tid att förändra dessa regler så att egenföretagare inte fortsättningsvis riskerar att missgynnas så som . finns i undantagsfall en möjlighet att använda s. k. jämförelselön som sjukpenninggrundande. Den kan användas undantagsvis, när huuvdregeln får iögonenfallande orimliga effekter. Enligt min mening bör lagstiftningen nu ändras så att jämförelselön blir huvudregeln. Frågan har behandlats utförligt av sjukpenningkommittén och bör därför kunna avgöras snabbt. Med stöd av det anförda yrkar jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sjukkassans korrenspondens angående ändrade löneinkomster, 2. att hos regeringen begär omgående förslag till ändrad lagstiftning angående egenföretagares sjukpenninggrundande inkomst.
mot · G7021573 · 1984-01-25 00:00:00 — Enligt föräldraförsäkringen utgår ersättning till förälder sorn genom sjukdom hos barnet eller dess ordinarie vårdare tvingas stanna hemma från sitt förvärvsarbete. Bestämmelsen gäller barn . Barn under denna ålder kan inte rimligen lämnas ensamma beroende på att de inte är mogna att klara sig själva. För många barn med handikapp är denna åldersgräns ofta inte det avgörande. Avgörande för om individen kan klara sig på egen hand eller inte är i stället vilket handikapp vederbörande har. Åldersgränsen bör därför ses över i syfte att ge möjlighet till vårdnadsbidrag även till föräldrar med barn när det är skäligt. Rätten till ersättning för tillfällig vård vid sjukdom bör bestämmas genom läkarutlåtande i varje enskilt fall. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om föräldrapenningen i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G7021574 · 1984-01-25 00:00:00 — Regleringen av anslutning av privatpraktiserande tandläkare till tandvårdsförsäkringen Fritt val av tandläkare bör vara en vägledande princip för utformningen av tandvården i landet. Det önskar patienterna och det är bäst för dem. Den enskilda tandvården måste därför kunna utvecklas vid sidan av folktandvården. Privattandvården och folktandvården bör byggas ut gemensamt så att alla kan erbjudas fullgod tandvård. Ett huvudmål för kvoteringen till förmån för folktandvården var att tillförsäkra barn och unga en viss grundservice. Detta kan nu anses uppnått. Privattandvården ligger på samma nivå 1980 som 1975. Den regionala balansen har i stort konserverats på den nivå som gällde då försäkringen genomfördes. De generella etableringsreglerna kan sägas ha hindrat en bättre regional balans. Nuvarande etableringsbegränsningar som är riktade mot privatpraktiker bör därför genast avvecklas. föreligger ett akut läge där landstingen inte kan bereda nyutexaminerade sysselsättning, och har etableringskontrollen förlängts och skärpts. Det förefaller orealistiskt att tro att tandläkare i gemen skulle försöka etablera sig i storstadsregionerna, där tandläkartätheten redan är stor. En reell bedömning av sysselsättningsläget talar mer för att nyetableringar kommer att ske där behovet är störst. Det är sådana principer som gäller för alla andra egna företagare. Kvoteringen av tandläkare tillkom då det rådde brist på tandläkare och barn- och ungdomstandvården var under utbyggnad. Den ökade examinationen i kombination med att folktandvårdssektorns expansion avtagit har medfört en radikalt förändrad arbetsmarknadssituation för tandläkarna. Kvoteringen av tandläkare är sålunda numera ett verkningslöst styrinstrument eftersom det är tillgången på tandläkare utan bristen på ekonomiska resurser som utgör hindren för en fortsatt utbyggnad av folktandvården. Etableringsbegränsningen bör därför upphöra att gälla. Med anledning av ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller att etableringsbegränsningen för privattandläkare upphör . () ()
mot · G7021575 · 1984-01-25 00:00:00 — och till sjukpenning under utlandsvistelse Fr. o. m. gäller nya bestämmelser om rätten till sjukpenning under utlandsvistelse. Vid vistelse i de nordiska länderna, , eller krävs inte särskilt medgivande från försäkringskassa för att få uppbära sjukpenning. Ändrad vistelseort skall dock anmälas till . Om den försäkrade vistas i andra länder än ovan nämnda kan inte sjukpenning utges för den tid den försäkrade vistas utomlands. Vid ett insjuknande måste således den försäkrade föranstalta om hemresa för att komma i åtnjutande av sjukpenning. En sådan generell regel är i vissa fall en omöjlighet för den försäkrade att följa. Detta innebär då att en lagstadgad rätt till sjukpenning undandras den försäkrade. När den försäkrade genom olyckshändelse eller svår sjukdom tvingas att vårdas på sjukhus utomlands eller som smittobärare måste hållas isolerad kan det inte vara rimligt att den försäkrade ej skall uppbära sjukpenning för sådan tid. Genom skrivelse till samtliga läkare i från läns allmänna försäkringskassa redogörs för att de nya bestämmelserna skall tolkas på sätt som ovan nämnts. Det finns därför anledning att bestämmelserna ändras på sätt som gör det möjligt för försäkrad att erhålla sjukpenning när den försäkrade av olika anledningar, på grund av sitt hälsotillstånd, tvingas att vistas kvar i utlandet. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en ändring av gällande regler för erhållande av sjukpenning under utlandsvistelse. () ()
mot · G7021577 · 1984-01-19 00:00:00 — och till vissa handikappade ungdomar Enligt omsorgslag skall alla förståndshandikappade barn och ungdomar beredas skolgång. Det förståndshandikappade barnet behöver på sig att inhämta kunskaper än vad ett normalt barn behöver. Lagen innéhåller därför en bestämmelse om att skolplikten för förståndshandikappade bärn och ungdomar omfattar fr. o. m. sjunde t. o. m. tjugoförsta levnadsåret. utgörs av grundsärskolan som sedan följs upp med en fyraårig yrkessärskola. Det innebär att barn inskrivna i omsorgsverksamheten har en i förhållande till övriga svenska barn avsevärt längre skolplikt. En familj med ett förståndshändikappat barn har på grund av den längre skolplikten en större försörjningsbörda än vad sorti gäller för en vanlig familj. Ungdomarna i yrkessärskolan () erhåller inte automatiskt något bidrag till sitt uppehälle utan är hänvisade till att försörjas av föräldrarna. Först efter det att skolplikten upphört har de möjligheter att söka sig ttt på arbetsmarknaden. I en del fall har familjens ekonomiska situation lösts genom att barnet erhållit sjukbidrag efter . En åtgärd som är motsägelsefull med tanke på att man fortfarande har skolplikt. För att få sjukbidrag utfärdas ett läkarintyg innehållande en beskrivning av handikappet och en diagnos. Det intyget påverkar negativt möjligheterna på arbetsmarknaden efter yrkessärskolan och motverkar alltså syftet med omsorgsverksamheten. I omsorgsverksamheten har man eftersträvat en integrering och normalisering med vad som gäller i övrigt i samhället. För normal ungdom i motsvarande ålder finns flera stödformer. - Elever i gymnasieskolan: studiehjälp med möjligheter till behovsprövade tillägg. - Studerande vid högskola: studiebidrag och studielån. - Arbetsmarknadsutbildning: utbildningsbidrag. - Arbetslös ungdom: KAS. Flera utredningar har visat att barnfamiljerna har en pressad ekonomisk situation. Familjer med barn i yrkessärskola har en större försörjningsbörda än övriga familjer och därmed en än mer pressad situation. Samhället har på goda grunder fastställt skolpliktstiden för de förståndshandikappade. I konsekvens med detta beslut bör också samhället lösa försörjningsfrågan för dessa ungdomar och deras familjer . bör därför omfattas av samma bidrags- och stödformer som gäller för motsvarande åldrar i gymnasieskolan. Ungdomarna i yrkessärskolan bör lämpligen erhålla samma ersättning som gäller för arbetsmarknadsutbildningen, dvs. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till lösning av försörjningsfrågan för familjer med barn i grundsärskolan och ungdomar i yrkessärskolan i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G7021578 · 1984-01-24 00:00:00 — och rätt till sjukpenning för hemmamake Den som är sjukpenningförsäkrad som hemmamake har en sjukpenning av . Ersättningsnivån har varit densamma . Detta är en generande dålig ersättning i ett välfärdssamhälle som det svenska. Sedan höjningen 1974 har prisutvecklingen i samhället gjort att värdet av hemmamakes sjukpenning urholkats väsentligt. Basbeloppet har höjts från . För att återställa värdet till nivå skulle därför hemmamakes sjukpenning behöva höjas till . Frågan har varit uppmärksammad i . Vid utskottsbehandlingen har tidigare motioner hänvisats till sjukpenningkommittén, som haft i uppgift att göra en översyn av hemmamakeförsäkringen. Utskottet har dessutom betonat angelägenheten av att kommittén positivt prövat frågan om en förbättring av försäkringsförmånerna med hänsyn till den successiva försämring den genomgått. Det är därför med stor förvåning man konstaterar att när sjukpenningkommittén lade sitt slutbetänkande, utredningens majoritet har stannat för att helt slopa sjukersättningen till hemarbetande make. Tvärtemot vad ett enigt socialförsäkringsutskott uttalat sig för. De ca 350 000 hemarbetande är en tidigare mycket missgynnad grupp inom sjukförsäkringen. Det vore därför orättfärdigt att ytterligare försämra denna grupps situation genom att helt slopa rätten till hemmamakeförsäkring. Vård av barn och annat hemarbete är i högsta grad samhällsnyttiga insatser som måste uppskattas av samhället. En uppräkning av beloppet borde vara ett första steg i strävandet att skapa ett mer rättvist skydd för hemarbetande vid sjukdom. Finansieringen av denna reform kan lämpligen ske genom att något sänka ersättningsnivån för de höginkomsttagare som f. n. kan få en sjukpenning på . Denna solidaritet mot de sämst ställda borde vara en självklarhet för alla. Mot bakgrund av vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en snar uppräkning av hemmamakesjukpenningen.
mot · G7021579 · 1984-01-24 00:00:00 — och till handikappade ungdomar, m. m. Statens kontaktstöd till handikappade barn/ungdomar består av följande bidragsformer. Vårdbidrag som utgår till förälder för vård av barn som inte fyllt , om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov av vård och särskild tillsyn. Man skall vidare vid bedömningen beakta sådana merutgifter som uppkommer till följd av barnets sjukdom eller handikapp. Vårdbidragets belopp kan motsvara hel eller halv förtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott, som svarar mot pensionen. Sjukbidrag utgår i stället för förtidspension när arbetsförmågan inte kan anses varaktigt nedsatt men kan antas bli bestående . Bestämmelser och belopp i övrigt är desamma som för förtidspension. Handikappersättning utgår för av till den som fyllt och fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådan omfattning att han/hon i sin dagliga livsföring behöver mer tidkrävande hjälp av annan person och därmed får vidkännas betydande merutgifter. Handikappersättningen är inte skattepliktig och kan utgå med belopp motsvarande 32, 48 eller av basbeloppet. Förlängt barnbidrag (studiebidrag) utgår från det eleven fyllt så länge han/hon bor i föräldrahemmet och deltar i undervisning som omfattas av särskoleplikten (till , i vissa fall ). Beloppet motsvarar ordinarie barnbidragsbelopp och utgår av året. Det påverkar inte andra bidrag som exempelvis förtidspension. Handikappade ungdomar erhåller efter ansökan från föräldrarna ofta sjukbidrag . Detta sjukbidrag omprövas under ungdomarnas utbildningstid och omvandlas till pension om de inte bedöms klara ett förvärvsarbete. fortsätter det stora flertalet ungdomar skolan efter . Det innebär inga ökade kostnader att gå t. ex. i särskolan eller i hörselgymnasium jämfört med vanligt gymnasium. Omsorgslagen och socialtjänstlagen förordar integrering och normalisering beträffande handikappade ungdomar. Ett steg i denna riktning vore att dessa ungdomar finge samma studiebidrag som sina jämnåriga kamrater och själva vid förslagsvis - myndighetsåldern - kunde söka sjukbidrag. Det är viktigt att handikappade ungdomar inte skall drabbas av högre kostnader på grund av sina handikapp. met har skapat vissa problem för dessa ungdomar, bl. a. i form av icke önskvärda sociala kontakter. Den eftersträvade normaliseringen har därmed motverkats. Det har vidare varit svårt att motivera dem att ta ett arbete med kanske sämre lön än det belopp sjukbidraget get. I samband med en förändring av bidragssystemet enligt ovan bör dock möjligheten till vårdbidrag till föräldrarna förlängas med till . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om att sjukbidrag till handikappade ungdomar skall kunna utgå , 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om att vårdbidrag till handikappade ungdomars föräldrar skall kunna utgå till dess dessa ungdomar uppnått . minab/gotab 1984 77715
mot · G7021580 · 1984-01-25 00:00:00 — 1983/84 1580-1589 Tredje vice talman och av patienter som genomgår sjukvårdande behandling utomlands I vårt kalla klimat är personer med vissa kroniska sjukdomar ibland i akut behov av värme och sol. Det gäller kanske framför allt reumatiker, men också psoriatiker och allergiker. kan det ha varit besvärligt för dem att bli sjukskrivna som de vistas utomlands, trots att de remitterats dit av läkare och trots att de får sjukvårdande behandling under vistelsen. Man har menat att det är svårt att begränsa en sjukperiod till just den tid då personen i fråga reser utomlands. För de allra flesta har det problemet lösts genom att och () träffat avtal om att de som åker via SUVAB automatiskt skall sjukskrivas under vistelsen utomlands. I flera län räcker emellertid inte anslagen för utlandsvård till för alla som behöver det. Många väljer då att på egen bekostnad resa till någon vårdinrättning utomlands. De betalar således både resan och uppehället själva. I en del fall blir de sjukskrivna av läkare, medan de i andra fall också tvingas ta semester eller tjänstledigt. Det kan inte vara rimligt att det inte finns några fasta regler som gäller för alla patienter. Frågan måste lösas - exempelvis genom att låter utarbeta anvisningar till läkarna beträffande utlandsvården. Ett självklart villkor för att erhålla sjukpenning bör vara att vistelsen äger rum vid en godkänd vårdinrättning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om sjukskrivning för patienter som genomgår sjukvårdande behandling utomlands. () ()
mot · G7021581 · 1984-01-25 00:00:00 — och för barn med diabetes Behov av särskild tillsyn och vård föreligger för barn med diabetes och andra medicinska handikapp. och dess barndiabetesgrupp har utarbetat rekommendationer för bedömningen av vårdbidragsbehovet för barn som har diabetes. För försäkringskassorna finns utarbetade riktlinjer men det har visat sig att den praktiska handläggningen medfört mycket skilda ställningstaganden i olika delar av landet. Många barn som enligt barnläkarna borde ha vårdnadsbidrag har fått avslag. Nuvarande regler för vårdbidrag med endast två nivåer (helt och halvt vårdbidrag) innebär att många föräldrar med handikappade barn helt saknar rätt till ersättning. Det gäller bl. a. barn med vissa medicinska handikapp, främst allergiker och diabetiker, där föräldrarna f. n. - trots avsevärda merkostnader och merarbete - inte får något ekonomiskt stöd alls. Genom införande av ytterligare en nivå för vårdbidraget - en fjärdedels vårdbidrag skulle många av de ärenden som avslås i stället kunna bifallas. Det kan i sammanhanget erinras om att ett färdigt förslag till en sådan lägre nivå redan har utarbetats av anhörigvårdskommittén. Av kommitténs beräkningar framgår att kostnaderna för denna angelägna reform skulle vara relativt begränsade. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1.att uppdrar till regeringen att upprätta enhetliga riktlinjer för försäkringskassornas bedömning., 2. att begär att regeringen i enlighet med av anhörigvårdskommittén redovisade modeller låter snabbutreda frågan om införande av en fjärdedels vårdbidrag. () ()
mot · G7021582 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Förstärkta resurser till statens invandrarverk m. m. () har i likhet med andra verk ålagts att spara på lönekostnaderna. Detta motsvarar ungefär 5 helårstjänster. har minskat sina handläggningstider i ärende om uppehållstillstånd, utvisning m. m. Enligt SIV:s petita behandlades 100869 tillståndsärenden under /83. Detta är ca 1000 ärenden färre än under föregående budgetår. Men invandrarsituationen är ständigt föränderlig. Den kan öka på korttid. Det finns en rad konflikthärdar och länder med mycket instabila förhållanden som snabbt kan leda till nya och ökade flyktingströmmar. Väntetiderna för asylsökanden och andra som söker uppehållstillstånd är fortfarande avsevärda. Väntetiderna skapar svåra problem och onödigt lidande för asylsökanden och andra som söker här. Väntetiderna kostar samhället närmare 100 milj. kr. a. sociala kostnader. Detta innebär ett stort resursslöseri. Men det är också ett belägg för att handläggningstiderna är alltför långa. () har framlagt förslag för att mer varaktigt motverka dessa problem. I budgetpropositionen anges att om handläggningstiderna förlängs så kommer regeringen att vidta åtgärder. Med hänsyn till rådande situation och behovet av beredskap för ökat antal flyktingar och för stabil planering behöver antalet handläggare hos öka med tre handläggningstjänster. Det är av betydelse att beslut därom inte uppskjuts då det tar avsevärd tid, , innan en handläggare blir tillräckligt skolad och tränad för att kunna utföra sitt arbete fullt ut. Den svenska flyktingkvoten har under en följd av år uppgått till 1250 personer räknat. Till detta har kommit några hundratal anknytningsfall där anhöriga redan har fått sin i vårt land. Det är viktigt att inte bara slå vakt om denna flyktingkvot utan att även tillvarata möjligheterna att successivt kunna utöka den. Det bör finnas möjligheter att göra besparingar på andra områden inom ramen för flykting- och invandrarpolitiken. Det är rimligt att besparingar som görs inom flykting- och invandrarpolitiken också får tillgodogöras inom ramen för detta krävande område. I budgetpropositionen föreslås att flyktingkvoten bör vara ca 1250. Då regeringen avser att framlägga proposition om flyktingpolitiken och utlänningslagstiftningen finns skäl att i samband därmed överväga frågan om en successiv utökning av flyktingkvoten. Flyktingsituationen i världen är, som anges i propositionen, fortsatt mycket allvarlig. Behoven av att kunna överföra och omhänderta flyktingar är mycket stora. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning av förutsättningarna för successiv utökning av flyktingkvoten och om ytterligare heltidstjänster för handläggning av uppehållstillstånd m. m. () ()