mot · G702989 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Genom gymnasiereformen 1971 fick vi en sammanhållen utbildning efter . Denna innefattar såväl de teoretiska linjer som förbereder för högre studier som de praktiska linjer som direkt förbereder för yrkesverksamhet. Kort om de nuvarande yrkesutbildningsformerna på gymnasienivå Den yrkesförberedande utbildningen i gymnasiet sker till största delen direkt på skolan. Beroende på vilken linje det gäller kan kortare eller längre praktikperioder vara inlagda i utbildningen. har kommunerna satsat betydande resurser för att bygga ut skolor för detta ändamål. Genom centerinitiativ i regeringen utvecklades former för en ny gymnasial lärlingsutbildning. Denna form innebär att den som är anställd hos ett företag också är elev i gymnasiekolan. Företaget åtar sig att ge den anställde yrkesutbildning enligt kursplan som skolstyrelsen fastställer efter samråd med företaget. Gymnasial lärlingsutbildning kan förekomma dels som grundutbildning, dels som färdigutbildning. Elever antas till utbildningen av skolstyrelsen som även i övrigt är huvudman för utbildningen. Lärlingsutbildningen omfattar mer än 150 olika yrken. Byggbranschen har den största andelen, främst inom färdigutbildningen (tredje året). Arbetstiden för eleverna är densamma som gäller för arbetsplatsen i övrigt, men utbildningsåret är anpassat till det gängse inom utbildningsväsendet, dvs. Till den gymnasiala lärlingsutbildningen utgår statsbidrag. Den gymnasiala lärlingsutbildningen har hitintills bedrivits som försöksverksamhet. har gjort en utvärdering som visar mycket goda resultat. av lärlingarna får arbete i företaget. får arbete i andra företag. Resultaten ur arbetsmarknadspolitisk synpunkt är således mycket tillfredsställande. Samarbete mellan gymnasieskolan och näringsliv kan också ske i form av företagsförlagd utbildning. Denna form innebär att eleven är elev i gymnasieskolan men får en stor del av sin utbildning i ett företag. är utbildningen tvåårig och innehåller en årskurs i skolan och en andra årskurs ute i ett företag. Olika former av växelutbildning förekommer dock. Störst andel företagsförlagd utbildning Finns inom bygg- och anläggningsteknisk linje samt inom fordonstekniska, Verkstadstekniska, och distributions-/kontorstekniska linjerna. I fråga om arbetstiden följer eleverna de regler som gäller på arbetsplatserna. I fråga om lov och ferier gäller dock samma tider som för gymnasieskolans elever. Skolstyrelsen är huvudman för utbildningen. Detta innebär också att skolstyrelsen ansvarar för antagningen av elever. Till företagsförlagd utbildning erhåller kommunen statsbidrag med en timersättning som varierar för olika branscher. På några orter pågår försöksverksamhet med hantverksutbildning. Detta initierades i en småföretagsproposition som lades under medverkan i regeringen. Utbildningen kan enklast beskrivas som en kombination av företagsförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Något anställningsförhållande är det inte fråga om utan eleven är knuten till gymnasieskolan. Hantverksutbildningen kan vara ett- eller tvåårig. 1 det senare fallet kombineras den med ett tredje år i färdigutbildning som lärling. Statsbidrag utgår på samma sätt som till företagsförlagd utbildning. Inbyggd utbildning eller som den ofta betecknas verkstadsskola innebär att hela gymnasieutbildningen sker i ett företag. Det gäller såväl teori som praktik. Det finns en viss likhet mellan dessa verkstadsskolor och de former som yrkesutbildningen hade före gymnasiereformen 1971. Statsbidragen till inbyggd utbildning har successivt avvecklats. Utöver de här nämnda yrkesutbildningsformerna finns ett fåtal s. k. riksyrkesskolor. Dessa är knutna till en viss bransch och rekryterar elever från hela landet. Utbildningen är företagsförlagd och kombineras med internat. Exempel på riksyrkesskolor är Pappersbruksskolan i , Glasbruksskolan i , och Turisthotellskolan i . Några av dessa skolor har erhållit särskilda statsbidrag utöver den reguljära bidragsgivningen till gymnasieskola. Regeringen föreslår nu en permanentning av den lärlingsutbildning som har bedrivits på försök (se bl. a. budgetpropositionen, bilaga 10 s. 19). Mot bakgrund av de mycket goda resultat som SÖ:s utvärdering av försöksverksamheten visar är en permanentning fullt naturlig. Från sida krävde vi detta redan i vår sysselsättningspolitiska motion (1983/84:28). Regeringens nu aviserade permanentning av lärlingsutbildningen är dess värre en smula halvhjärtad. En rad villkor synes bli uppställda som gör det till en utbildningsmässig undantagsform. Från sida är vi beredda att satsa på lärlingsutbildning som en fullvärdig utbildningsform, helt likvärdig med övrig gymnasieutbildning. Det är angeläget att lärlingsutbildningen inte byråkratiseras eller omgärdas med hindrande begränsningsregler i den utsträckning som regeringsförslaget synes antyda. Självfallet är det också mycket angeläget att den ökar i omfattning. Detta bör ges regeringen till känna. Det är vidare beklagligt att regeringen i sitt förslag om permanent lärlingsutbildning undantar statsstödet till det tredje året, den s. k. färdigutbildningen. Enligt vår mening bör även tredje året vara berättigat till stöd. Ur statsfinansiell synpunkt innebär det troligen ingen merbelastning på statsbudgeten eftersom färre utbildningsplatser leder till att ungdomar blir arbetslösa, varvid någon form av arbetsmarknadspolitiskt stöd måste utgå. Vad vi här anfört om bevarat statligt stöd även till s. k. färdigutbildning bör ges regeringen till känna. I vår ovan nämnda motion angav vi några frågeställningar som ytterligare borde belysas inför en permanentning av verksamheten med lärlingsutbildning. Detta behov kvarstår även . Flera av frågeställningarna hade samband med utformningen av ett framtida statsbidragssystem. Vi upprepar och preciserar därför kraven . För det första bör i ett framtida statsbidragssystem krävas att de företag och institutioner som tar emot lärlingar bistår med visst ekonomiskt vederlag. Detta är enligt vår mening ägnat att stärka lärlingens känsla för och anknytning till företaget. Det är också rimligt ur den synpunkten att det är näringslivet som ytterst kan dra fördel av den utbildning lärlingen får. För det andra bör i ett framtida statsbidragssystem ingå en komponent som ersätter företaget för material och handledning av lärlingen. Sådana regler finns , men inför en permanentning av systemet bör en översyn göras så att en rimlig anpassning sker till skilda branschers verkliga utbildningskostnader. För det tredje bör i detta system avsättas ett mindre anslag för utvecklings- och försöksverksamhet inriktat för denna speciella typ av utbildningar. För det fjärde måste nivån på lärlingslönerna närmare studeras. I utvärdering har allt för höga ersättningar nämnts som ett av hindren för att inrätta fler lärlingsplatser. Enligt uppgift varierar f. n. ersättningen mellan . under första lärlingsåret. Det är emellertid svårt att få ett samlat grepp om denna sektor eftersom det finns ett stort antal lärlingsavtal. Enligt vår mening bör ett framtida statsbidragssystem beräknas så att lärlingslönen kan stödjas. Om statsmakterna står för en betydande del av lönekostnaden är det också rimligt att ett gemensamt avtal för hela arbetsmarknaden slutes. Det är då naturligt att staten är en av avtalsparterna. De synpunkter och krav vi här framfört på statsbidragssystemet till gymnasial lärlingsutbildning bör ges regeringen till känna. utbildningspolitiska reformarbete försvann de s. k. inbyggda verkstadsskolorna. Den dåvarande utvecklingsfilosofin innebar en strävan att föra över så mycket som möjligt av utbildningen till kom kan vi emellertid konstatera att de s. k. verkstadsskolorna hade åtskilliga förtjänster som gått förlorade. Den nära anknytningen till realistiska arbetslivsförhållanden är en av dessa förtjänster. Det är därför nu angeläget att återskapa en utbildningsform som, anpassad till dagens krav, kan återvinna fördelarna med den tidigare skolformen. I den rådande arbetsmarknads- och utbildningssituationen är detta särskilt angeläget. I den mån man f. n. inom företag och institutioner av skilda slag i ökad utsträckning kan påta sig utbildningsansvar för de mycket stora ungdomsgrupperna med utbildningsbehov måste detta hälsas med tillfredsställelse. Även det förhållandet att den gymnasiala yrkesutbildningen står inför betydande krav i fråga om modernisering av maskiner och annan utrustning utgör enligt vår mening ett vägande skäl att åter satsa på förnyade utbildningsformer förlagda till företagen. Det kommer att dra betydande kostnader för stat och kommun om man exempelvis skall följa upp den modernisering av den industriella maskinparken som datorisering och automatisk processtyrning i ökad utsträckning innebär. Inför en förnyelse av de s. k. verkstadsskolorna är det enligt vår mening angeläget att betona vikten av flexibilitet. Det är också angeläget att tyngdpunkten i utvecklingsarbetet förläggs lokalt. Därigenom kan både lokala utbildningsmöjligheter utnyttjas och lokala utbildningsbehov bättre täckas. Det är också angeläget att förnyade former eftersträvas som inrymmer förbättrade kontakter med mindre företag. Flera mindre företag i exempelvis en industriby bör gemensamt kunna driva en utbildning av denna typ. Det är också angeläget att utbildningar som motsvarar de av oss här skisserade förnyade verkstadsskolorna kan erbjudas även inom andra sektorer. Det gäller inte minst de näringsgrenar som sysslar med tjänsteproduktion av skilda slag. Det är också möjligt att utbildningsformen kan anpassas till vissa typer av kommunala institutioner. Vägledande bör enligt vår mening vara att utvecklingsarbetet sker lokalt och att flexibiliteten är stor. Vad vi här har föreslagit rörande en förnyad verkstadsskola bör enligt vår mening resultera i att regeringen ger SÖ i uppdrag att utveckla en sådan skolform i enlighet med vad som anförs i denna motion. Med hänvisning till den anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om lärlingsutbildningen som en fullvärdig gymnasial utbildningsform, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande fortsatt statsbidrag till s. k. färdigutbildning inom lärlingsutbildningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt anförs rörande utformningen av ett framtida statsbidragssystem till lärlingsutbildningen, 4. att hos regeringen begär att ges i uppdrag att utveckla en förnyad verkstadsskola i enlighet med vad som anförts i motionen. () () . ÅSLING (c) () () () () i () () () () () () ()