mot · G7022368 · 1984-01-25 00:00:00 — och m. m. Utbyggnaden av elproduktionssystemet under framför allt och senare har inneburit och innebär att omfattande investeringar i syfte att bygga storskaliga elproduktionsanläggningar har genomförts eller planeras. De största investeringarna har utbyggnaden av kärnkraften medfört. Den totala investeringskostnaden för enbart reaktorerna och 3 kan beräknas uppgå till 4050 miljarder. Enbart investeringen i byggandet av reaktorerna torde uppgå till ca 25 miljarder. Den energimängd som dessa reaktorer beräknas ge uppgår till ca till en produktionskostnad på ca /kWh. I konsumentledet skulle kostnaden då bli ca /kWh om reaktorerna skulle bära sina egna kostnader. De beslut som fattades om investeringarna i t. ex. kärnkraftsprogrammet baserades på prognoser om elanvändningens utveckling som presenterades . Prognoserna har såsom framgår av nedan redovisade tabell efter hand reviderats. Utbyggnaden av elproduktionssystemet har däremot legat fast. Skilda prognoser för elanvändningen 1985 (TWh) , alt. 1 (1967) Centrala driftsledningen (1972) , alt. 3 (1973) Energipropositionen 1975 () , alt. A () Energipropositionen 1979 Energipropositionen 1981 Centrala driftsledningen () 1 Bruttoproduktionen inkluderar överföringsförluster, vilka är . Produktionskapaciteten för elbehovet måste således dimensioneras för bruttobehovet. Till grund energipolitiska beslut låg de bedömningar som Centrala driftledningen (CDL) presenterat. Enligt CDL:s bedömning skulle elbehovet 1980 vara , och . Den bedömning vi från redovisade i samband med energipolitiska beslut var att elanvändningen 1985 kunde förväntas uppgå till (brutto). Den faktiska utvecklingen av elanvändningen har legat nära de bedömningar vi redovisade från . Nettoanvändningen av el var , och . I jämförelse med de prognoser Energitillförseln 19731983, TWh Årlig förändring i 1973-1983 -4,5 Lutar, ved och avfall2 -1,9 -1,0 -2,6 -1,5 ' Exkl. raffinaderibränsle och olja för icke- energiändamål men inkl. bunkring för utrikes luft- och sjöfart. 2 Inkl. ved till övrigsektorn. 3 () betecknar nettoexport. 4 Normalårsperiod 19301960. 5 pve = produktionsvolymindex för industrin (1980 = 100) Anm. Energitillförseln är framräknad enligt den metod som anges i regeringens prop. 1980/1981:90. Källa: SCB Energiförsörjningen samt statens energiverk. som låg till grund för riksdagsbeslutet och utbyggnaden av kärnkraften är således skillnaden mellan prognosticerad och faktisk elanvändning resp. . De tolv kärnkraftverken beräknas tillsammans producera en energimängd på ca . Med andra ord CDL:s prognos tog fel på mer än ett helt svenskt kärnkraftsprogram. Utbyggnaden av elproduktionssystemet har i sin tur medfört omfattande krav på följdinvesteringar i såväl distributionsled som konsumentled, vilket vi från sida framhållit i annat sammanhang. Av årets budgetproposition framgår t. ex. att enbart för vattenfallsverkets räkning medges att får utnyttjas för investeringar i distributionsnätet, huvudsakligen storkraftnätet. Det framgår vidare av budgetpropositionen att det krävs ytterligare investeringar i nätet, såväl nybyggnad som upprustning, om den uppbyggda elproduktionskapaciteten skall kunna utnyttjas. De allt större storskaliga systemen innebär en ökande sårbarhet, vilket vi även påpekat vid upprepade tillfällen. Strömavbrottet den svarta tisdagen, då landets elförsörjning i det närmaste slogs ut av ett mindre fel var ingen tillfällighet utan en konsekvens av elproduktionssystemets uppbyggnad. Den stora tillgången på el har vidare medfört att kraftproducenterna sökt få avsättning av denna på värmemarknaden. Detta har resulterat i att ökningstakten i elanvändningen stiger. Marknadsföringen av el för uppvärmning i bostäder och avkopplingsbara elpannor i fjärrvärmesystemen har varit intensiv och lyckosam. Resultaten kan avläsas i statistiken i form av en procentuellt sett ökande elanvändning. minskar den totala energianvändningen kraftigt, vilket framgår av den översikt som presenterats av statens energiverk och som bifogas motionen. Det är framför allt användningen av olja som drastiskt sjunker. förväntas förbrukningen ligga under . Värmemarknaden krymper kraftigt och kan till , vilket vi utförligt behandlat i annat sammanhang, halveras i jämförelse med 1979 från över till ner emot . Långsiktigt kan den totala energianvändningen väntas stabiliseras på en nivå kring , varav det elspecifika behovet uppgår till ca inkl. förluster. Den elström som producerats därutöver måste således huvudsakligen avsättas på värmemarknaden. Därmed är risken uppenbar att exempelvis inhemska fasta bränslen konkurreras ut en risk som ytterligare accentueras av den kolsatsning som regeringen håller på att genomföra. Omfattningen av den elproduktionskapacitet som avses byggas upp till 1990, och i huvudsak kommer att vara tillgänglig för kommersiell drift tidigare, framgår av nedanstående tabell: Den sammanlagda elproduktionskapaciteten uppgår således till ca exkl. de möjligheter det finns att importera el från övriga nordiska länder. Den tänkbara importen uppgår till ca . Till denna elproduktionskapacitet skall vidare läggas de kolkondensanläggningar som kan komma till stånd. Det kan inom parentes nämnas att investeringskostnaden i en kolkondensanläggning om 600 MW är ca . Den totala kostnaden för en installerad effekt av 10 000 MW i syfte att ersätta kärnkraftsprogrammet, som redan i sig är en gigantisk felinvestering, uppgår då till ca 45 miljarder i dagens prisläge. Utnyttjas oljekondenskraftverken enbart som reserv och topplast blir således den totala elproduktionskapaciteten ca . Enbart kärnkraft och vattenkraft har en produktionskapacitet på . Sammantaget innebär detta att överskottsproduktionen av el i jämförelse med vad den långsiktiga elspecifika användningen kräver är /år i mer än . Avgörande för såväl våra möjligheter att säkerställa kärnkraftens avveckling som att skapa en värmemarknad baserad på inhemska fasta bränslen, solenergi, effektivare användning av utnyttjade energislag etc. är helt beroende av på vilket sätt all överskottsel avsätts. En omfattande övergång till elvärme förhindrar eller försvårar avsevärt kärnkraftens avveckling och kommer att tillsammans med den planerade kolanvändningen på ett effektivt sätt rycka undan marknaden för inhemska alternativa energikällor. Det är inte acceptabelt att t. ex. genom en aktiv marknadsföring och pressade elpriser driver fram en omfattande konvertering till elvärme. Enligt vår mening innebär detta att ett statligt verk aktivt verkar för en utveckling som går stick i stäv med riktlinjer för energipolitikens inriktning som fastlagts av regering och riksdag. Det är därför nödvändigt att klara direktiv ges för hur tillgänglig el skall utnyttjas. Vi har i annat sammanhang redovisat vår syn och pekat på möjliga utvägar. En fördröjning med hänvisning till pågående utredningsarbete innebär att utvecklingen får fortgå ostört i åtminstone med de ytterligare bindningar till elanvändning denna medför. Enligt vår mening måste därför regeringen vidta åtgärder i syfte att förhindra att den gigantiska felinvestering som kärnkraftsprogrammet innebär leder till ytterligare felinvesteringar. Regeringen bör senast i samband med den aviserade propositionen om miljökrav vid användning av kol klart slå fast att någon utbyggnad av kolkondensverk inte behövs. Regeringen bör vidare i lämpligt sammanhang redovisa sin syn på vattenfallsverkets agerande för att öka användningen av el för uppvärmningsändamål och därvid lägga förslag på vilket sätt överskottselen bör utnyttjas i syfte att säkerställa kärnkraftens avveckling och undgå nya felinvesteringar i storskaliga elproduktionsanläggningar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om byggande av kolkondenskraftverk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vattenfallsverkets agerande för att öka användningen av el för uppvärmning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om nödvändigheten av att överskottsel avsätts på ett sådant sätt att kärnkraftens avveckling säkerställs och nya felinvesteringar i storskaliga elproduktionsanläggningar undviks. P. O. ()