mot · G8026 · 1984-10-17 00:00:00 — m. fl. av regionmusiken och Rikskonserter (prop. 1984/ 85:1) Föreliggande proposition berör frågor om en regional musikpolitik vari bl. a. ingår en omorganisation av de statliga och regionala musikinstitutionerna. Detta innebär, att ansvaret för utvecklingen av det regionala musiklivet överförs till regionala huvudmän. På skilda håll i landet samarbetar regionmusiken och Rikskonserter redan med landsting och andra regionala företrädare. Ett sådant exempel är "Musik i Väst-samarbetet, vilket också nämns som föregångsexempel i propositionen. Detta samarbete har sin bakgrund i att Rikskonserter genom sitt regionkontor i ända tillkomst 1969 aktivt arbetat för att involvera olika länsorgan, i synnerhet landstingen, i den regionala musikplaneringen. Landstingen i började samarbeta i musikfrågor . Till en början avsåg samarbetet en körkonsulentverksamhet för hela . Successivt har landstingens och kommuns samarbete med varandra och de statliga institutionerna utökats. och gick 1979 samman som huvudmän för Stiftelsen musikverksamhet. samarbetar denna stiftelse med , regionmusiken och Rikskonserter inom ramen för avtalet "Musik i Väst. Under verksamhetsåret 1983-1984 svarade landstingen och för drygt lika stor ekonomisk andel i "Musik i Väst-samarbetet som rikskonserter. Regionmusiken är dock genom ett knappt 80-tal anställda den största samarbetspartnern. De regionala parterna har i olika sammanhang hävdat, att de betraktar den aktuella regionaliseringspropositionen som en reform om regional musikpolitik och inte enbart som ett förslag om omorganisation av de statliga, regionala musikresurserna. Landstingen satsar redan engagemang och medel i verksamheter tillsammans med regionmusiken och Rikskonserter. De har emellertid också engagerat sig i andra musikverksamheter. En stor västsvensk fråga vid sidan av regionaliseringen av regionmusiken och Rikskonserter är frågan om ett regionalt utnyttjande av och . har ett akut lokalproblem. De västsvenska landstingen har ställt sig positiva till att diskutera ett samarbete med dels beträffande ett nytt teaterhus, dels beträffande en musikteaterverksamhet i länen. Kommunen och landstingen har i skrivelsen Västsvenskt musikcentrum - ny lyrisk teater i för regeringen särskilt påpekat vikten av ett statligt åtagande i denna fråga: Om de fysiska och ekonomiska förutsättningarna förbättras bör i enlighet med vad som redovisas i propositionen 1974:28 om den statliga kulturpolitiken kunna utvecklas till ett av fyra musikteatercentra i landet för att täcka behovet av musikteaterverksamhet i den västsvenska Skillnaderna mellan villkoren för utveckling av den kulturella verksamheten i och i övriga landet tenderar att förstärkas. En stor del av institutionerna i har staten som huvudman medan stödet till verksamheten i riket i övrigt grundar sig på ett bidragssystem som successivt urholkats på flera sätt. I skrivelsen exemplifieras de regionala parternas uppfattning i denna fråga. Konkreta diskussioner förs regionalt om utvecklingen av den uppsökande verksamheten i regionen med Symfonikerna och . Man planerar inte enbart traditionella gästspel med konserter och föreställningar på kvällstid utan också mera genomarbetade aktiviteter för barn och ungdom i samarbete med grundskolor och kommunala musikskolor m.fl., arbetsplatsbesök, offentliga repetitioner m. m. Liknande aktiviteter planeras också för hemmascenerna för en regional publik i olika åldrar och med olika kulturell bakgrund. Vid sidan av de innehållsliga diskussionerna förs också resonemang kring ökade insatser i publikarbetet både för hemmascenerna i och som stöd för de regionala arrangörernas lokala aktiviteter. Det gäller bl. a. bussning, postens datoriserade biljettbokningssystem m. m. Även vad gäller de musikresurser som propositionen avser finns ett samarbete som är av västsvenskt intresse. I några uppsättningar har samarbetat med regionmusiken. Föreställningar gavs i och i regionen. Idéer och önskemål finns såväl i som utanför institutionerna om fortsatt och utökat samarbete. Detsamma gäller Symfonikernas verksamhet i regionen. Propositionen behandlar särskilt verksamheten ute i länen. Den länsbaserade verksamheten kommer att få sin resursmässiga grund i de nuvarande regionmusikavdelningarna. finns en påtaglig profil- och arbetsfördelning mellan avdelningarna i . Det är uppenbart att en framtida biåsorkester i behöver arbeta i hela för att få en meningsfull roll i det civila musiklivet. Detsamma kommer säkert att gälla för övriga fast anställda ensembler . På Musik i Väst-kansliet i har man successivt byggt ut en konsulentorganisation. Det finns sakkunskap inom flera olika genrer till gagn såväl för Musik i Väst-organisationerna själva, som för amatörmusiklivet, arrangörsledet m. fl. Propositionens betoning av verksamheten i länen pekar mot en positiv utveckling av den hittillsvarande regionala musikverksamheten. Det är emellertid vår mening, att det vore olyckligt om en fungerande verksamhet och ett fungerande samarbete över länsgränserna i inte får möjlighet att fortsätta utvecklas. I vår motion har vi pekat på en del verksamheter som på detta sätt berör hela och som man diskuterar i regionen i samband med den aktuella propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående samarbetet över länsgränserna i i samband med omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter. () () () () () ()