mot · G7021904 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Befolkningsutvecklingen fortsätter att vara negativ för . har befolkningen minskat med 877 personer. Det allvarligaste problemet är det stora födelseunderskottet, som väntas bestå . Bilden förvärras ytterligare av att länet nu har en nettoutflyttning. 1 åldrarna är den särskilt stor och har uppgått till ca 500 personer. Mot bakgrund av nuvarande näringslivsutveckling och arbetsmarknadssituation i länet är risken för ett fortsatt negativt flyttningsnetto betydande. En fortsatt sådan utveckling skulle medföra stora problem i ansträngningarna att förnya länets näringsliv och för möjligheterna att lösa glesbygdsproblemen. Vidare skulle basen för finansieringen av och kommunernas verksamhet komma att rubbas. Arbetsmarknadsläget är ytterst allvarligt i . Trots konjunkturuppgången och de omfattande samhällsinsatser som satts in för att bekämpa arbetslösheten i landet, måste vi notera att antalet öppet arbetslösa i på nytt - efter en kortvarig förbättring - var större än året innan. Detta trots att 600 fler hade beredskapsarbete än . Detta understryker de djupgående strukturella problem som är förknippade med arbetsmarknadssituationen i . fanns 9982 öppet arbetslösa i . Utöver den öppna arbetslösheten fanns ytterligare 3 749 personer i beredskapsarbete. Sammanlagt var således antalet öppet arbetslösa och placerade i beredskapsarbete närmare 14000 personer. Arbetslösheten i procent var 6,7, vilket är bland de högsta i landet. På kort sikt finns ingen reell möjlighet att skapa nya jobb i samma takt som arbetstillfällena inom industrin försvinner. Denna uppfattning har kommit till uttryck i såväl som länsarbetsnämndens senaste prognoser, samt i aktuella utredningar kring sysselsättningsutvecklingen inom de branscher som är dominerande i . Trots den påbörjade konjunkturuppgången och de särskilda insatser som regeringen har beslutat om för , krävs det enligt vår mening fortsatta och omfattande samhälleliga insatser för att finna lösningar på länets problem. Mot bakgrund av den redovisade utvecklingen för vill vi i denna motion redovisa våra krav på särskilda insatser för . De stora företagen i spelar en dominerande roll när det gäller industrisysselsättningen. De spelar också en central roll för den regionala ekonomin och den regionala välfärden. Deras villkor bestäms dock av andra förhållanden än av dem som kan påverkas med regional näringspolitik. I norra och östra är bruksorternas problem intimt sammankopplade med stålkrisen. Detta gäller t. ex. utvecklingen på bruksorter som , , , och . Den aviserade speciella delegationen för Bergslagen bör ges resurser som gör det möjligt att skyndsamt medverka till en nödvändig omvandling av näringslivet i Bergslagen. bör staten som villkor för sin medverkan i omstruktureringen av specialstålsindustrin kräva att omvandlingen sker i socialt acceptabla former och att företagen genom investeringsbolag eller på annat sätt kraftfullt engagerar sig i arbetet att skaffa nya arbetstillfällen. I är bruksorternas sysselsättning redan så uttunnad att de inte tål en fortsatt minskning. Den nu planerade nedläggningen i är därför ytterst allvarlig och kräver såväl regeringsdelegationens fulla uppmärksamhet som det planerade investmentbolagets insatser. Det i förra årets motion framförda kravet på ett långsiktigt program för reindustrialisering av Bergslagen är nu än mer angeläget. De hittillsvarande erfarenheterna av vissa fria resurser som disponeras av berörda regionala instanser för regionalt utvecklingsarbete är odelat positiva. Sådana resurser bör med fördel kunna ställas till förfogande på liknande sätt inom arbetsmarknadspolitikens område. Vi föreslår därför att regeringen skall kunna delegera till länsarbetsnämnden att - i samråd med övriga regionala intressenter - friare besluta om dispositionen av tillgängliga arbetsmarknadspolitiska resurser. a. bör länsarbetsnämnden friare kunna besluta om utbildningsinsatser i samband med t. ex. stålindustrins omstrukturering. Det finns inom länet goda erfarenheter av de utbildningsinsatser som gjordes inom i i samband med deras omstrukturering från ren tillverkningsindustri till s. k. programvaruinriktad verksamhet. Den s. k. Örebromodellen bör t. ex. kunna tillämpas även för som är hårt drabbad av ungdomsarbetslösheten. Som komplement till regeringens beslut om medel till tidigareläggning av investeringar, föreslår vi att det tidigare bidraget till projekteringskostnader återinförs, och att det bör uppgå till av kostnaden med syfte att öka antalet projekt. Regeringen bör vidare uppmärksamma de behov av byggnadsinvesteringar som finns inom olika statliga förvaltningar. investeringarna är en lokalvårdsanstalt inom kriminalvården, förvaltningsbyggnad för lantmäteriverksamheten i samt undervisnings- och servicelokaler vid högskolan i . Det senare kan motiveras särskilt med hänsyn till den strategiska betydelse som bedöms ha för länets långsiktiga utvecklingsmöjligheter. Eftersom viss ombyggnad sker kan tillbyggnad nu ske med kortare planeringstid. Byggnationen bör igångsättas . Kostnaden beräknas till ca 15 milj. kr. beslut om målsättningarna för utlokalisering av central statlig verksamhet till har inte uppnåtts. De pågående rationaliseringsoch besparingssträvandena kommer dessutom med stor sannolikhet att innebära att effekten av den genomförda utlokaliseringen blir mindre än beräknat. har behovet av ytterligare insatser ökat. I försvarets förvaltningsbyggnad Karolinen i står fortfarande ett stort antal rum tomma. Det är därför angeläget att i de fall ny statlig verksamhet tillskapas denna förläggs till . Med hänvisning till ovanstående begär vi ånyo att regeringen ger den statliga decentraliseringsdelegationen i uppdrag att komma med förslag om lämpliga lokaliseringsobjekt. Det pågår ett intensivt arbete i länet för att söka vända utvecklingen och skapa ett mer differentierat näringsliv och fler och tryggare arbetstillfällen. Förändringarna inom samhället och näringslivet är dock mer omfattande än vad som kunnat förutses och som vi varit vana vid. Det krävs därför ett kraftfullt långsiktigt arbete för att skapa trygga arbetstillfällen i lönsamma företag. En stor del av utvecklingsarbetet måste ske i av kommuner, fackliga organisationer, myndigheter och inte minst av invånarna själva. För att ett sådant arbete skall bli möjligt krävs stöd från regering och riksdag i form av beslut på central nivå för att därigenom förbättra förutsättningarna i länet och underlätta arbete. Det krävs också att tillräckliga medel ställs till förfogande för arbetet i länet. Mycket av det nyskapande arbetet bygger till stor del på de medel som ställs till förfogande av industridepartementet för regionalt utvecklingsarbete. Medlen används för projektinriktat utvecklingsarbete, för glesbygdsstöd samt för lokaliseringsstöd. Det är viktigt att tillräckliga medel ställs till förfogande så att arbetet i kommuner och organisationer kan stödjas och därmed kunna svara upp mot det stora lokala engagemang som växt fram och som är nödvändigt om utvecklingsarbetet skall ge resultat. Erfarenheterna visar nu att de medel som har kunnat avsättas till lokaliseringsstödsverksamheten - utan att den långsiktiga projektverksamheten eftersätts - inte är tillräckliga. Länet har under innevarande budgetår förbrukat avsatta medel redan efter halva verksamhetsåret. inte den pågående uppgången i konjunkturen utnyttjas. Ett stort antal kända investeringsprojekt, som skulle ge företagen bättre arbetsmöjligheter och skapa nya jobb, kan sannolikt inte realiseras på grund av bristen på lokaliseringsmedel. Arbetet med projektmedlen har gjort det möjligt att föra fram och pröva idéer och förslag och driva dem närmare ett genomförande. Det är nu viktigt att ger regeringen möjlighet att anslå medel som gör det möjligt att driva arbetet vidare till ett genomförande. Arbetet på t. ex. det s. k. elektronik- och dataprogrammet skulle härigenom kunna drivas på ett bättre och snabbare sätt liksom arbetet på vattenbruksområdet. När det gäller att realisera nya projekt inom företagen har det visat sig att tillgången på riskkapital ofta varit en hämmande faktor. I har försöket med Wermia varit värdefullt. Ytterligare former för investmentbolag skulle kunna prövas i länet. Ett investmentbolag inriktat på elektronikoch databranschen skulle påskynda utvecklingen i denna viktiga framtidsbransch. Det är vidare viktigt att stöd från samhällets sida kan utgå vid utvecklingen av olika projekt. Möjligheterna att från och utvecklingsfondens sida stödja materiella investeringar som produktutveckling och marknadsföring bör därför förbättras. I tidigare länsmotioner har vi pekat på möjligheterna att intensifiera forsknings- och utvecklingsarbetet vid i . Ett intensivt arbete pågår för att i samarbete med i länet och Tekniska högskolan i konkretisera vissa projekt. Sålunda försöker man få till stånd en forskningsgruva för småskalig bergsteknik och FoU-insatser inom området mineralteknik. En ytterligare utveckling skulle underlättas om man i den nya organisation som utreds för SGU stationerade en eller flera geologer i . Det finns vidare goda skäl att undersöka förekomsten av brytvärd s. k. nyttosten (t. ex. vissa granittyper och skiffer av Glavatyp samt hyperit). Av intresse är också kyanitförekomsten i Hålsjöberg nordöst om , där staten beviljat medel till brytning. Kyanit är ett aluminiummineral av stort värde som keramisk råvara. Hur stor förekomsten i Hålsjöberg är har ännu inte klarlagts. Utvecklingsarbetet i länet skulle underlättas om det fanns en bättre utbyggd teknisk och naturvetenskaplig utbildning. har också under en rad år prioriterat utbyggnad med teknisk och naturvetenskaplig utbildning. En utbyggnad med yrkesteknisk högskoleutbildning och inom ramen för anslaget för lokala och individuella linjer och enstaka kurser har ägt rum. I högskolans långsiktiga planering ingår ytterligare utbyggnad av bl. a. yrkestekniska högskoleutbildningar och lokala utbildningslinjer. En ökning av den högre tekniska utbildningen är en viktig del i arbetet att få till stånd en bättre utveckling i . Det är därför nödvändigt att ytterligare intensifiera planeringen av högre teknisk utbildning förlagd till länet. I budgetpropositionen (bil. 10 s. 2425) redovisas att arbete pågår i för att vidga utbudet av kortare teknisk utbildning inom högskolan och gymnasieskolan. I samband med det arbetet bör behoven av en utbyggnad i uppmärksammas. En utbyggd FoU-verksamhet vid högskolan i skulle avsevärt förbättra möjligheterna att bedriva utvecklingsarbete i länet. Förslag om åtgärder för att förstärka och effektivisera vid högskolan i och vid FoU-råd fr. o. m. har lagts av UF1Ä. Sådana åtgärder är mycket angelägna och bör genomföras. har goda förutsättningar för såväl vinter- som sommarturism och en betydande utbyggnad av såväl boendeanläggningar och andra aktiviteter har skett. En utbyggd turism skulle ge värdefulla arbetstillfällen i områden där alternativa möjligheter till utbyggnad av näringslivet saknas. Ett flertal lovande projekt föreligger också, bland dessa är särskilt intressant. Ett förverkligande av detta projekt skulle få stor betydelse för hela norra länsdelen. För att projekten skall kunna realiseras krävs en generös tillämpning av gällande regler för lokaliseringsstöd och att reglerna anpassas till de speciella förutsättningar som gäller för turismen. Det är angeläget att regeringen medverkar till att genomförs. Vidare bör övrig samhällsservice planeras så att den understödjer de planerade turistprojekten. Det kan bl. a. ske genom att persontrafiken på Fryksdalsbanan garanteras. Ett annat exempel är utbyggnad av fritidsanläggningen i . Rekreationsberedningen har föreslagit att /norra tillsammans med sju andra primära rekreationsområden skall prioriteras när det gäller fortsatt utbyggnad. Det är angeläget att en sådan prioritering sker. Prioriteringen får dock inte innebära att andra från regionalpolitisk utgångspunkt angelägna satsningar i länet inte kan genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av särskilda sysselsättningsåtgärder. () () () () BO FINNKVIST (s)