ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022120 · 1984-01-23 00:00:00 — Per Stenmarck m. fl. Utveckling av näringslivet i , m. m. Under hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2116 av Per Stenmarck, m.fl. hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärder för att underlätta börsnotering av aktier i de nordiska länderna, 2. att beslutar att tillverkning av de nya kolvätskeblandningarna förläggs till , 3. att uttalar att Produktionsförnyelse- och Konstruktionsforskningscentrum (PKC) vid tekniska högskolan i bör prioriteras, 4. att beslutar utreda förutsättningarna för särskild hyressättning för småföretag vid i , 5. att uttalar att forsknings- och utvecklingsarbete inom det gasteknologiska området förläggs till gasteknologiska institutet vid , 6. att uttalar att ett verkstadstekniskt centrum inrättas i . PER STENMARCK (m) BO () ()
mot · G7022121 · 1984-01-23 00:00:00 — Per Stenmarck m. fl. Under hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2116 av Per Stenmarck m.fl. hemställs att uttalar sig för att inom givna riktlinjer för den fysiska riksplaneringen, de kommunala och statliga regionala organen själva får göra rimliga avvägningar mellan markhushållningsintressen och övriga regionalpolitiska intressen och därvid även beakta naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen. PER STENMARCK (m) BO () () minmb/gotab 1984 77771
mot · G7022123 · 1984-01-24 00:00:00 — och insatser i offentlig verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2122 hemställs att uttalar att ökat utrymme bör ges för ideella insatser i offentlig verksamhet såsom inom skolan och vårdsektorn. () ()
mot · G7022124 · 1984-01-25 00:00:00 — har efter den provisoriska men ändå ganska långa lokaliseringen vid återvänt till de vackra byggnaderna på och vid . Återflyttningen har föregåtts av en förnämligt utförd restaurering av dessa monumentala byggnader. Detta har medfört att hus från en bred allmänhets sida rönt ett stort intresse. De nyrenoverade byggnaderna utgör nu ett mäktigt inslag i stadsbilden. Byggnaderna med sitt exklusiva läge kommer emellertid inte alltid till sin rätt. En välarrangerad fasadbelysning på östra huset skulle ge denna del av stadsbilden ett ytterligare skönhetsvärde. Detsamma gäller den vy, som från och skulle kunna erbjudas, om även västra huset gavs en liknande belysning. Med stöd av det anförda hemställs att ger förvaltningsstyrelse i uppdrag att vidta erforderliga åtgärder för fasadbelysning av riksbyggnaderna i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G7022126 · 1984-01-25 00:00:00 — Vid prövning av filmer för barn gäller enligt biografförordningen (1959:348) en indelning av barnen i tre åldersgrupper; barn , barn som fyllt sju men inte och barn som fyllt elva men inte . Biografbyrån skall vägra godkänna en film i den mån den kan vålla barn i sådan åldersgrupp psykisk skada. Starka skäl talar för att någon form av barnfilmscensur behövs. I de fall en film inte godkänns för visning för barn är det i realiteten biografvaktmästarna som har att kontrollera att förbudet efterlevs. Enligt min mening bör avgörandet om ett barn bör se en film eller ej i huvudsak ligga hos föräldrarna. De är bättre skickade att avgöra den frågan. Dessutom skulle många barn må väl av att se filmer tillsammans med vuxen, även i de fall de passerat den tillåtna åldersgränsen. Bestämmelserna för barnfilmscensuren bör därför ändras så att filmer kan tillåtas för visning för barn under förutsättning att det sker i vuxens sällskap. Jag reste detta yrkande också vid förra årets . Då avslogs motionen med hänvisning till den då sittande yttrandefrihetsutredningen. Denna utredning har slutfört sitt arbete. Inför beredningen av utredningens förslag bör nu som sin mening ge regeringen till känna vad här anförts beträffande ändrade regler för barnfilmscensuren. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid beredningen av yttrandefrihetsutredningens betänkande regeringen måtte beakta, vad i motionen anförts beträffande ändrade bestämmelser för barnfilmscensuren.
mot · G7022127 · 1984-01-25 00:00:00 — Regeringsformens bestämmelser om krig och krigsfara Trettonde kapitlet i vår grundlag, Krig och Krigsfara, har diskuterats . I denna har framkommit farhågor för att grundlagen möjliggör för en ockupationsmakt att helt lagenligt få till sin hjälp alla konstitutionella organ vid landets styrande: Riksdag, regering och statschef. Den nu angivna tolkningen av 13 kap. regeringsformen har utlöst en betydande oro. Därför är det viktigt att regeringsformens 13 kap. skyndsamt utreds med hjälp av en expertgrupp, vars resultat sedan föreläggs en parlamentarisk sammansatt referensgrupp. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att begär att regeringen skyndsamt låter utreda 13 kap. regeringsformen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G7022130 · 1984-01-24 00:00:00 — Extra distributionsstöd till dagstidningar Staten lämnar samdistributionsrabatt för samdistribution av dagstidningar. Genom denna har distributionen avsevärt underlättats. De flesta av dagstidningarnas abonnenter får morgontidningen hemburen antingen genom distributionsföretags eller postverkets försorg. Det övervägande flertalet erhåller därigenom morgontidningen eller förmiddagen. På vissa håll i landet är dock situationen den att det är för kostsamt att låta distributionsföretagen distribuera tidningarna till abonnenterna, trots samdistributionsrabatten. I många fall då tidningsutdelningen sker med lantbrevbärare blir dagtidningsabonnenterna missgynnade genom att tidningen mist åtskilligt av sitt nyhetsvärde. Genom införandet av ett extra distributionsstöd för områden där distributionen är förenad med höga kostnader skulle det bli möjligt för flera abonnenter att få sin tidning . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att komplettera det nuvarande samdistributionsstödet för dagstidningar med ett extra stöd för områden med höga distributionskostnader.
mot · G7022131 · 1984-01-25 00:00:00 — Antalet hushåll som är innehavare av videoapparater har ökat mycket . Enligt en undersökning som utförts av vid pedagogiska institutionen vid , och som refererats i , har vart fjärde barn i videoapparat i hemmet. Tre av fyra barn har dessutom möjlighet att se på videogram någon annanstans. I landet i övrigt förefaller det vara barnfamiljerna, som i störst utsträckning innehar videoapparater. Tekniken i sig är som bekant varken ond eller god. Videotekniken kan ju användas för t. ex. undervisning och instruktion. Hur barn och ungdomar påverkas av att se på videogram beror främst på programmens karaktär och kvalitet. Skrämmande är dock det stora utbudet av videogram med avancerade inslag av grov pornografi, skräck- och våldsskildringar. Erfarenheten visar att det inte möter några hinder för minderåriga att hyra sådana videogram. Den lag vi nu har vad gäller försäljning och uthyrning av videogram tycks inte i någon särskild utsträckning kunna hindra minderåriga, som vill komma åt sådana. Många forskare är nu ganska ense om att våldsutbudet i filmer och videogram allvarligt kan skada minderårigas psykiska hälsa. Även om man av den forskning som utförts inte helt kan dra slutsatsen att underhållningsvåld direktiv påverkar brottsfrekvensen är det många som menar att så är fallet. I det förslag som yttrandefrihetsutredningen lagt, betitlat yttrandefriheten föreslås förhandgranskning av videogram avsedda för barn och ungdomar . Det är glädjande att utredningen tagit intryck av en massiv opinion och föreslagit förhandsgranskning av dessa. Vi anser det emellertid inte vara tillräckligt att videogram avsedda för minderåriga förhandsgranskas. Videogram avsedda för vuxna föreslås av utredningen åläggas ett s. k. utgivaransvar, vilket innebär att distributör eller den som svarar för spridningen skall anses vara ansvarig. En ansvarig utgivare åtalas först i efterhand och då kan skadan redan vara skedd. Tekniken medger ju dessutom en snabb kopiering av videogram. Vi tvivlar på att detta förslag kan förhindra att minderåriga får tillgång till videogram avsedda endast för vuxna. Man får, menar vi, räkna med s. k. langning till mindeåriga. För att förhindra att minderåriga får tillgång till videogram med avancerade inslag av pornografi, skräck och våld, anser vi att alla videogram som utges för försäljning eller uthyrning bör förhandsgranskas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den vid förväntad propositionsskrivning föreslår att alla slag av videogram avsedda för försäljning eller uthyrning förhandsgranskas. () ()
mot · G7022132 · 1984-01-23 00:00:00 — barns dag m. m. Ordet har i modern svenska alltmer förlorat sin gamla bibetydelse av oskyldig, skuldlös, oskuldsfull, sorn vet av inget ont. I vissa betydelser har ordet så gott som helt upphört att användas: barnafrom, harmlös, ofördärvad, oerfaren, barnslig, naiv. I stället har ordet när det används i dagligt tal eller i skrift alltmer kommit att uppfattas som synonymt till , våpig, beskedlig, lättrogen. Trots denna betydelseförskjutning används i de svenska almanackorna fortfarande beteckningen Menlösa barns dag för . Trots att Menlösa barns dag avskaffades som helgdag kvarstår denna dag ändå i den namnlängd som används i de svenska almanackorna. Alamanacksförlagets privilegium att utge almanackan upphävdes , men förlaget har behållit sin gamla namnlängd, och de andra almanackutgivarna har köpt denna och använder den i sina almanackor. Att under rubriken barns dag ihågkomma de barn som i dödades av leder, mot den angivna bakgrunden, på många håll bara till löje, och det är att beklaga. Det finns förvisso i dagens värld många barn som far illa, och det är ett tema som förtjänar att behandlas med allvar. Eftersom tal om menlösa barn i sådana sammanhang verkar malplacerat för dagens svenskar, vore det en fördel om denna rubricering kunde tas bort i mer officiella sammanhang. bör därför genom lag föreskriva att i almanackor avsedda för allmänheten inte någon särskild dag med beteckningen Menlösa barns dag eller i övrigt med användande av ordet skall förekomma. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag att beslutar att dag med beteckningen Menlösa barns dag eller motsvarande innehållande ordet ej skall ingå i namnlängd tillhörande almanackor avsedda försäljning till den svenska allmänheten.
mot · G7022133 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Möjlighet att förbjuda databehandling av vissa uppgifter i sjukjournaler m. m. Den moderna tekniken för automatisk databehandling gör det möjligt för myndigheter och andra att samla in och lagra mängder av data om enskilda personer samt att på ta fram dessa data för användning. Lagringsmöjligheterna och den tekniska tillgängligheten har ökat enormt. Så länge sjukjournaler och socialakter var separata handlingar, i regel tekniskt rätt svåråtkomliga i arkiven, var det små risker för att andra än användaren skulle kunna komma åt och missbruka personliga data från sådana handlingar. Denna risk minskades ytterligare av att sekretessen var strikt och av tradition bevakades väl. Detta gällde bl. a. för läkarverksamheten. Den enskilde kan, som patient inom sjukvården eller som klient inom socialvården, ibland bli exponerad för ett inträngande intresse som i sig naturligtvis kan vara berättigat som ett led i genomförandet av vården eller behandlingen. Dock måste den enskilde ges möjlighet att sätta stopp för att personliga data, som noterats i sådana sammanhang, överförs till stora dataregister. Ett sätt att hindra dylik överföring är att sådana uppgifter, när de behöver noteras i journalen/personalakten, blir införda under beteckningen dataundantag. Med denna beteckning skall då menas att berörda befattningshavare måste beakta att ifrågavarande uppgifter inte får överföras till automatiskt dataregister. För att en sådan ordning skall kunna leda till avsett resultat måste vederbörande patient/klient i varje enskilt fall upplysas om att möjligheten till dataundantag finns. Mot bakgrund av vad jag anfört yrkar vi 1. att hos regeringen begär förslag till lag innebärande föreskrift att enskild person är berättigad att beträffande upplysningar av personlig natur i journal inom sjukvården eller i personakt inom socialvården göra förbehåll benämnt dataundantag, innebärande att sådana uppgifter icke får överföras till automatiskt dataregister, 2. att hos regeringen begär förslag till lag med föreskrift att anteckning om dataundantag skall införas i journalen/personalakten i fråga när sådant begärts av den berörde, 3. att hos regeringen begär förslag till lag med föreskrift att myndigheterna inom sjukvården och socialvården skall åläggas att i varje särskilt fall när anteckning om upplysningar av personlig natur skall ske informera den berörde om att vederbörande har rätt att göra förbehåll om dataundantag, 4. att hos regeringen begär förslag till lag med föreskrift att i de fall då den enskilde på grund av sjukdom eller annat hinder vid tillfället i fråga inte kan utöva rätten att göra förbehåll om dataundantag, vederbörande så snart möjlighet härtill föreligger skall upplysas om denna rättighet. BO () ()
mot · G7022134 · 1984-01-25 00:00:00 — Omröstningsreglerna i länsstyrelsernas styrelser m. m. Enligt länsstyrelseinstruktionen skall som styrelsens beslut gälla den mening varom de flesta förenar sig. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Denna omröstningsmetod (den kollegiala) tillämpas också i de centrala ämbetsverkens styrelser. Vid beslut i exempelvis kommunfullmäktige och i tillämpas den parlamentariska omröstningsmetoden. Den innebär att ställning tas till en proposition som kan besvaras med ja eller nej. Om flera förslag finns skall därvid de olika alternativen successivt ställas mot varandra i s. k. kontrapropositionsvoteringar så att i slutskedet endast två alternativ återstår. Den parlamentariska metoden leder enligt min mening till mera rättvisande resultat i en omröstning. Om sålunda tre förslag föreligger vid en omröstning och två av dessa har samma principiella inriktning och sammantaget har ett flertals stöd kan ändå det tredje förslaget vinna i omröstningen om den kollegiala metoden används. För såväl länsstyrelserna som för de statliga ämbetsverkens styrelser bör därför den kollegiala omröstningsmetoden ersättas med den parlamentariska. Denna ändring bör ske skyndsamt. Mot denna bakgrund hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om omröstningsreglerna i länsstyrelser och styrelser i statliga ämbetsverk. minab/gotab 1984 77749
mot · G7022137 · 1984-01-25 00:00:00 — Vid den s. k. kvinnoprästreformen i 1958 blev det tydligt utfäst att ingen som av samvetsskäl är motståndare till reformen skall hindras från tjänst i kyrkan. Denna utfästelse har visat sig vara värdelös. har läget låsts i en situation där en man som upplever kallelsen från att bli präst vägras prästvigning. Det innebär att kyrkans ledning och statliga myndigheter sätter sig över . Exegetisk expertis fastslår att man icke med som grund kan prästviga en kvinna, och att kvinnan har andra likvärdiga ämbeten enligt . Detta är också från begynnelsen Kyrkans bekännelse och tro. De som håller fast vid och bekännelsen och den tvåtusenåriga traditionen diskrimineras i . Kyrkan stängs för de bibeltrogna. Detta är djupt tragiskt och strider även mot demokratins huvudprinciper, mot samvetsfriheten. Därför är det viktigt att förhållandena snabbt ändras genom en lagstiftning som tryggar samvetsfriden och förhindrar diskriminering av troende kristna. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag som förhindrar diskriminering av bibeltrogna kristna enligt vad som i motionen anförts.
mot · G7022141 · 1984-01-25 00:00:00 — Förenklad inbetalning av arbetsgivaravgifter och moms Enligt gällande bestämmelser skall vissa statliga betalningar göras via posten och postgirot. a. gäller detta inbetalning till statskassan av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. För många mindre och medelstora rörelseidkare - bl. a. inom jordbruksnäringen - innebär denna bestämmelse en onödig administrativ belastning och som regel även kostnader. För att hålla nere sina räntekostnader är det angeläget att hålla utestående checkräkningskrediter på lägsta möjliga nivå och göra utbetalningar från kontot på förfallodagen. Detta är emellertid icke möjligt med nuvarande bestämmelser, som förutsätter att pengarna måste överföras från checkkontot till postgirot dagen före förfallodagen för att betalningen skall anses vara fullgjord i laga ordning. Förutom en dags räntekostnad åsamkas företaget/näringsidkaren olägenheten av att behöva använda en annan betalningsväg än vad som eljest används för övriga betalningar. Motsvarande bestämmelser gällde tidigare för inbetalning av inkomst- och förmögenhetsskatter men ändrades då det fastslogs att dessa betalningar skulle få verkställas i både bank och post på likvärdiga villkor. Vid behandlingen av liknande motioner från centerhåll vid föregående års avstyrkte finansutskottet. Utskottet anförde att man noterat att den väsentligaste olägenheten med att utnyttja postgirot, som motionärerna ser det, nämligen att det leder till ränteförluster för företagen, har bortfallit i och med att medel på postgirot numera är räntebärande för företagen. Detta är enligt vår uppfattning ett felaktigt påstående. Vi anförde i vår motion inte bara räntekostnader som motiv för vårt förslag. Precis som ovan redovisade vi också problemen för företagen med att behöva använda en annan betalningsväg än vad man eljest använder. Det är dessutom så att den ränta som postgirot erbjuder är mycket blygsam (f. n. ) medan räntekostnaden för en utnyttjad checkräkningskredit f. n. uppgår till . som betalningen behandlas av postgirot utgår för övrigt ingen ränta över huvud taget. Vi vidhåller således vår uppfattning att regeringen bör ändra bestämmelserna för betalning av moms och arbetsgivaravgifter så att möjlighet införs att verkställa betalningar via bank. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar begära att regeringen genomför sådana ändringar i bestämmelserna för betalning av moms och arbetsgivaravgifter att möjlighet införs att verkställa betalningar även via bank/bankgiro på motsvarande sätt som gäller för inkomst- och förmögenhetsskatter.
mot · G7022142 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Den nu gällande upphandlingskungöreisen fastställdes av 1973. Av kungörelsen framgår bl. a. att myndighet skall utnyttja förefintliga konkurrensmöjligheter och i övrigt iaktta affärsmässighet samt behandla anbud och anbudsgivare objektivt. Enligt vår uppfattning bör den offentliga upphandlingen inte enbart ta hänsyn till strikt affärsmässiga grunder utan också till vad som totalt sett är mest förmånligt för samhället och medborgarna. uttalade vid behandling av en likalydande motion att kravet på affärsmässighet i vissa fall kan stå i konflikt med andra av statsmakterna uppställda. Denna avvägning skulle emellertid inte göras av den upphandlande myndigheten utan av regeringen. Vi noterar förändrade inställning som positiv, men tycker man borde tagit steget fullt ut och begärt en översyn av upphandlingskungöreisen så att även myndigheter får göra denna avvägning. Mot bakgrunden av nödvändigheten att skapa ökad sysselsättning är det angeläget att , landstingskommunal eller statlig upphandling i ökad utsträckning sker inom landet. Därför anser vi att regional- och arbetsmarknadspolitiska hänsyn skall vägas in i bedömningen när myndigheten placerar sina beställningar. Mot bakgrund av de skäl som ovan framförts anser vi det vara angeläget att en ändring av upphandlingskungöreisen kommer till stånd. Därför bör frågan bli föremål för utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om översyn av upphandlingskungöreisen. P.O. () () () ()
mot · G7022144 · 1984-01-25 00:00:00 — Ökat regionalpolitisk stöd genom ändrade bestämmelser om upphandling Vid svår arbetslöshet i en region sätts arbetsmarknadspolitiska åtgärder in för att motverka arbetslösheten i regionen i fråga. Det händer emellertid ofta att det inte blir den aktuella regionens egen arbetskraft som tas till vara eller den egna ortens entreprenörer och maskiner. Anbud läggs in på arbetet i fråga och uppdraget kan gå till entreprenörer från andra delar av landet. Exemplen från är många där entreprenörer från andra län fått arbete men där den aktuella ortens entreprenörer stått utan arbete för sina maskiner. Därmed förfelar det arbetsmarknadspolitiska stödet sin uppgift. Uppgiften är att skapa sysselsättning i den ort som fått stödet och att ta till vara arbetskraften just där. Mot denna bakgrund anser vi det viktigt att upphandlingsförordningen ändras, så att arbetskraft och maskintjänst tas från det egna länet. Det bör kunna gå att få fram konkurrenskraftiga anbud även inom länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ändring i upphandlingsförordningen, så att vid arbetsmarknadspolitiskt stöd regionens egen arbetskraft och maskintjänst tas till vara. () ()
mot · G7022145 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2145 När det allmänna barnbidraget en gång infördes var en av grundtankarna att alla barn bör behandlas lika. Den grundtanken är god. visserligen senare medfört att t. ex. vissa barnfamiljer får bostadsbidrag och andra inte, vilket i sig ofta medför orimliga marginaleffekter. När det gäller direkta bidrag till det enskilda barnet borde dock den gamla principen om lika behandling gälla. Så är det emellertid inte i fråga om barn som lever tillsammans med endast en förälder. Om barnets båda föräldrar lever och den ene betalar underhållsbidrag är detta skattefritt. Detsamma gäller helt följdriktigt bidragsförskott. Om däremot den ena föräldern är död får barnet barnpension från den allmänna försäkringen och barnpensionen är skattepliktig. Även om det med tanke på skattesystemets konstruktion är förklarligt att barnpensionen beskattas är det inte förklarligt eller försvarbart om man tar hänsyn till principen att alla barn bör behandlas lika när det gäller samhällets stöd och insatser. För de enskilda föräldrar vars barn det gäller måste det verka orättvist och oförklarligt. Frågan har tidigare behandlats av utan positivt resultat. Andra skatteregler och principer tycks ha lagt hinder i vägen för att lösa frågan. Det skattebortfall som skulle bli följden om man införde skattefrihet för barnpensioner måste vara så litet att det är helt ovidkommande. Enligt min mening kan det dock inte - om viljan finns - vara omöjligt att finna en lösning på problemet. Flera vägar kan anvisas alltifrån ett extra avdrag till fullständig skattefrihet för barnpension. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag syftande till att i skattehänseende likställa barn med barnpension med övriga barn.