mot · G7021315 · 1984-01-24 00:00:00 — Byggsektorns roll i utrikeshandeln har ökat kraftigt och torde svara för av den totala svenska exporten. Särskilt inom entreprenadföretagen har exportvolymen ökat kraftigt. Denna sektor har ökat exportens produktionsvärde från ca 900 till 4100 milj. kr. Ökningen ligger främst på de , vilka svarade för ca fyra femtedelar av den totala svenska byggexporten, vilket torde kunna förklaras med att till stora delar är färdigbyggt och att de lönsamma projekten gällt länder som befinner sig i snabb tillväxt. Byggnadsmaterialindustrin exporterade ca en tredjedel av den totala svenska produktionen av byggmaterial till ett värde av . Exportandelen har ökat från . Denna export har främst gått till de nordiska länderna och . Trots den till synes positiva utvecklingen är exporten otillräcklig, vilket icke förmått kompensera tillbakagången på det inhemska byggandet. har även fått vidkännas en ökad importkonkurrens, vilken förstärkts av den inhemska kostnadsutvecklingen . Härvid har importen även gynnats av det svenska typgodkännandesystemet, där importörerna kunnat erhålla centralt godkännande under det att de svenska exportörerna ofta tvingats söka godkännande för sina produkter hos lokala myndigheter i andra länder. Mycket görs för att stärka byggexporten ytterligare. a. föreligger långt framskridna planer på att förstärka marknadsföringen i andra länder för svenska byggvaror. Dessa frågor har resulterat i hyllmeter av utredningar men mycket få konkreta åtgärder. Sakkunniga på området hävdar att måste ge råvarorna ett ökat förädlingsvärde för att ge ökad sysselsättning inom landet samt för att göra svenska varor köpvärda och konkurrenskraftiga mot de byggmaterial som saluförs av lågprisländer. Dessa behov kan inte kompenseras med en utbyggd marknadsföring i andra länder. byggexport har kommit att jämföras med vår export av trähus. Denna export har till följd av branschens splittring kommit att bli mycket känslig och många importörer och byggare i andra länder som i början sökte sig till för att köpa tvingades inse att de inte kunde erhålla sådana kvantiteter och utföranden på produkterna att en större import var intressant. Att i detta skede inte förmådde ta ett samlat grepp om branschen och ge den en storskalig struktur innebar att vi till stora delar försatte vår chans att snabbt ta ökade marknadsandelar inom denna sektor. I och dominerar husfabriker med en årlig produktion av 10 000-20 000 producerade hus med långt effektivare produktionsmetoder än vad kan uppvisa. De senaste årens utveckling av byggindustrialiseringen visar också en klar tendens till att trähus med trästomme nu ersätts av hus med metallstomme. Hela huskonstruktionerna blir bärare av skräddarsydd installation och inredning, vilket också får en ökad betydelse mot bakgrund av att WS, el och annan inredning svarar för av husens exportvärde. Ökat stöd till byggexport i form av marknadsföringsinsatser kan mot denna bakgrund ses som mindre lämpliga. Från svensk sida är det angeläget att vi först organiserar upp produktionen av denna typ av byggexport innan samhället går in med ökade marknadsresurser. Problemet är att marknadsförare främst varit tongivande rådgivare åt de ansvariga inom departement och branschorgan under det att produktionsfolket inte kunnat göra sig gällande med sin syn på behoven. Det kan från statsmakternas sida vara befogat att föra fram kravet, att vi först måste ha varor och produkter av hög färdiggrad och volym att sälja innan marknadsföringen byggs ut. Risken är att en utbyggd marknadsföring leder till en ökad inriktning på export av svenska råvaror till vikande världsmarknadspriser och sysselsättning, då vi på bulksidan har svårt att konkurrera med lågprisländer som ännu har oexploaterade lättillgängliga råvaror att tillgå. Staten bör därför uppdra åt STU och byggforskningen att gå igenom det redan befintliga utredningsmaterialet och där ta fram och stödja utvecklingen av projekt och produkter som lämpar sig för en ökad produktion av förädlade byggvaror i enlighet med motionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ökade ansträngningar bör göras för att stärka utvecklingen av nya och bättre byggexportprodukter.