mot · G702967 · 1984-01-23 00:00:00 — 1983/84 967-970 m. fl. Den försämring av det svenska u-landsbiståndet som de borgerliga regeringarna inledde har tyvärr förvärrats under den socialdemokratiska regeringens första år. Det rör sig om försämringar i två avseenden. Dels har biståndet minskats realt, urholkats och kommersialiserats, dels har enprocentsmålet manipulerats. I båda fallen har börjat överge sina tidigare uttalade biståndspölitiska mål. Årets budgetproposition, 1983/84:100, föregreps av det s. k. åtstramningspaketet och av proposition 1983/84:40 föranledda riksdagsbeslut. Det innebar för biståndets del ett beslut att frysa biståndsanslagen till 6 595 milj. kr. 1984/85. De som tar emot och är beroende av svenskt bistånd får därigenom inte ens kompensation för inflationen. Det betyder ett sänkt realvärde om 606,7 milj. kr. Det är alltså fråga om en kraftig minskning av den svenska hjälpen till världens fattiga. Detta beslut fattade riksdag på en socialdemokratisk regerings tillskyndan och med borgerligt stöd i då klyftan mellan rika och fattiga länder fortsätter att öka. lever 800 miljoner människor i absolut fattigdom. När de fattiga ländernas skuldsättning växer börjar ställa kreditvärdighet som villkor för bistånd. De svenska biståndspölitiska målsättningarna kunde en gång sammanfattas i uttrycket att bistånd skulle vara gåva. Det svenska biståndet skulle främja en ekonomisk och social utveckling som resulterade i högre levnadsstandard, större trygghet och ökad frihet för hela befolkningen. Det skulle stimulera de fattiga ländernas egna utvecklingsansträngningar, bidra till social och ekonomisk utjämning och medverka till en samhällsutveckling i demokratisk riktning. 1 årets biståndspölitiska deklaration i regeringens budgetproposition förs ett resonemang om u-kreditutredningens förslag att räkna in u-krediternas kommersiella del i biståndsramen. Regeringen avstår från denna utmanande manipulation bl. a. därför att detta skulle kraftigt sänka gåvoandelen i biståndet. Det är redan en självklarhet även för en socialdemokratisk regering att endast en andel av vårt bistånd skall vara gåva. Vpk stödjer självklart en ökad svensk handel med . Det innebär dock inte att vi accepterar att en ökad svensk handel med styrs av transnationella bolags och svenska exportföretags intressen. De s. k. u-krediterna (tidigare blandade krediter) synes i första hand vara ägnade att stödja svenska transnationella företags hunger efter nya marknader och lönande investeringsobjekt. 1 1983/84. Svenska transnationella företag skiljer sig inte från andra transnationella företag i världen genom några ideella eller utvecklingspolitiska motiv. Tvärtom deltar de i en omfattande exploatering av råvaror och billig arbetskraft och tjänar som sina likar på det orättvisa bytesförhållandet mellan i-länder och . De nordamerikanska transnationella företagen investerade mellan åren 1970 och i de underutvecklade länderna. De återförde i form av vinst . Det betyder att de tog ut från tredje världens länder för varje ny dollar de investerade där. På samma sätt tar svenska transnationella företag ut en vinst på varje investerad krona i tredje världen. I propositionen betonas det värdefulla i att leverantörsföretagen kan ansöka om u-kredit bland annat därför att det kan sprida kreditgivningen till sektorer och produkter där efterfrågan begränsas av otillräcklig kunskap om tillgängliga svenska resurser. Nästan alla u-krediter som initieras av företagen avser projekt som samarbetsländerna själva infordrat anbud på och som de följaktligen prioriterat för genomförande. biståndsminister tillstår, att kravet på att u-krediterna skall användas för upphandling av svenska varor och tjänster utgör en restriktion i förhållande till det övergripande målet att projekten skall ha utvecklingsfrämjande betydelse för mottagarlandet. Den inskränkningen anser statsrådet dock ha begränsad betydelse eftersom det finns konkurrenskraftiga svenska resurser inom ett stort antal av de områden som Detta betyder också att man slipper ställa upp något särskilt mål för hur mycket u-krediterna skall främja de svenska företagens export: De eftersträvade exporteffekterna uppnås genom kravet på upphandling av svenska varor och tjänster. sägs det att u-kreditsystemets karaktär av utvecklingspolitiskt instrument skall förstärkas en strävan som främst skall komma till uttryck i valet av länder och projekt som skall komma i fråga för kreditgivning. Principiellt skall u-krediterna gå till länder, vilkas utvecklingspolitik ligger i linje med de svenska biståndspolitiska målsättningarna. Men det tycks mest vara fråga om en principiell inriktning: De länder som kan bli aktuella bör emellertid vara kreditvärdiga eller på viss sikt bedömas få en tillfredsställande återbetalningsförmåga. Den socialdemokratiske biståndsministern räknar med att den hittillsvarande kretsen av mottagare av u-krediter kan komma att vidgas till fler låg- och medelinkomstländer särskilt vid kreditgivning i samver kan med andra finansiärer, t. ex. internationella finansieringsorgan som , regionbankerna eller Nordiska Investeringsbanken. De svenska socialdemokraterna är alltså på väg att inordna en del av den svenska biståndspolitiken i den strategi, som världsimperialismens maktcentra tillämpar mot ! I samverkan med skall ländervalet för svenskt bistånd i viss omfattning styras tili en vidgad krets av även medelinkomstländer, som är kreditvärdiga eller får en tillfredsställande återbetalningsförmåga. Exporteffekterna är redan säkrade. I stället för exportfrämjande socialdemokratisk biståndspolitik i samverkan med vill vpk sätta en biståndspolitik som tjänar en rakt motsatt strategi: ett gåvobistånd som främjar mottagarländernas nationella oberoende politiskt och ekonomiskt, en demokratisk utveckling, social och ekonomisk utjämning i dessa länder och ett stärkande av motståndet mot de transnationella företagens utsugning av de råvaruproducerande länderna i tredje världen. Svensk biståndspolitik enligt de ursprungliga fastlagda målen måste konsekvent tillämpad stå i harmoni med krav på en ny ekonomisk världsordning. Svensk handelspolitik strikt skild från biståndspolitiken skulle likafullt kunna tjäna både nationella svenska intressen när det gäller tillförsel av råvaror och energi och behov av tekniskt kunnande och produkter. En krisbekämpande svensk industripolitik i enlighet med vad vpk föreslagit i andra motioner låter sig väl förenas med en till andelen ökad svensk handel med . Svensk produktion skulle kunna upprätthållas och i vissa fall vidgas inom områden där den läggs ner av hänsyn till profitintressen. Genom att i årets budgetproposition erkänna att inte längre uppfyller sitt enprocentsmål upphöjer den socialdemokratiska regeringen myten till sanning. De borgerliga regeringarna började med att smyga in allt fler ovidkommande budgetposter i den summa som krävdes för att uppfylla enprocentsmålet. Sedan ändrades beräkningsgrunden till av BNI i stället för av BNP, som tidigare biståndspolitiska beslut krävde. Redan det gav en reell urholkning på drygt 100 milj. kr. Socialdemokraterna kritiserade detta liksom vpk. Nästa steg som de borgerliga regeringarna tog var att räkna in de blandade krediterna (som kallas u-krediter) i den biståndsram som skulle uppfylla enprocentsmålet. Socialdemokraterna använde då med rätta uttrycket beräkningsknep och nya definitioner om den borgerliga regeringens tilltagande manipulationer. fortsatte den nya socialdemokratiska regeringen utan kommentar på den inslagna vägen den av de borgerliga inslagna vägen! Socialdemokraterna tillfogade reservationerna från föregående budgetår och räknade på så sätt in samma pengar för i det svenska enprocentsmålet. Detta uppammade en skenhelig borgerlig kritik! behåller den socialdemokratiska regeringen alla tidigare hårt kritiserade beräkningsknep i beskrivningen av var det aktuella enprocentsmå 1* 1983/84. let skulle ligga i biståndsvolym räknat och påstår att det nu frysta beloppet motsvarar av den beräknade BNI (inte BNP) . av beräknade BNP uppgår till 7 058 milj. kr. Om den framlagda biståndsvolymen rensas från budgetposter som inte gäller bistånd, 151 milj. kr., om u-krediterna på 375 milj. kr. på goda grunder frånräknas det rena biståndet och de ointecknade reservationsmedlen på 55 milj. kr. inte räknas en gång till så kvarstår en svensk biståndsvolym på 6 014 milj. kr. och det utgör av BNP. Detta är den korrekta uppgiften om hur uppfyller sitt enprocentsmål enligt ursprungliga riktlinjer. Vpk håller fast vid kravet att inte får överge det ursprungliga enprocentsmålet. Målet måste återhämtas . är gapet mellan av den beräknade bruttonationalprodukten 7 058 milj. kr. och den del av den av regeringen framlagda biståndsbudgeten som kan hävdas utgöra rent utvecklingsbistånd dvs. 6 014 milj. kr. icke mindre än 1 044 milj. kr. Budgetläget, som regeringen anför som avgörande hinder för att upprätthålla biståndsnivån, går att förändra t. ex. genom att avbryta , riva upp tidigare beslut om skattesänkningar och beskatta kapital och vinster betydligt hårdare än nu samt en skatt på svenska företags utlandsinvesteringar. Vpk har i andra sammanhang framfört förslag om sådana åtgärder som skulle ändra finansieringsmöjligheterna. Vpk yrkar i denna motion på ökningar i förhållande till regeringens förslag på sammanlagt 321,4 milj. kr. engagemang och bidragsteckning i Världsbanksgruppen kan inte accepteras. De strider mot de ursprungliga biståndspolitiska målen. bidrag till Världsbanksgruppen uppgår i årets budget till 717,1 milj. kr. kan alltså ett betydande tillskott till ett svenskt bistånd förenligt med de biståndspolitiska målen vinnas genom att drar sig ur det av det internationella finanskapitalet styrda världsbankssystemet. bör därför enligt vpk uttala att skall lämna och de regionala utvecklingsbankerna. måste i konsekvens härmed även lämna IDB. Vpk har konsekvent hävdat att ländervalet för vårt bilaterala bistånd bör vägledas av ländernas vilja och förmåga att åstadkomma social utjämning och en rättvis fördelning. Länder som prioriterar eller försöker prioritera dessa mål måste få ökat stöd. I likhet föreslår vpk att biståndet till återupptas. Vpk upprepar också förra årets krav på att Demokratiska Jernen, PDRY, upptas som nytt programland för svenskt bilateralt bistånd. Likaså yrkar vpk på svenskt bilateralt bistånd till (Heng Samrin) och . Följande förändringar föreslås i förhållande till regeringens förslag: + 15 milj. kr. till 120 milj. kr. Mo9ambique + 25 280 Jernen (PDRY) + 22 22 erövringskrig i och fortsätter och markerades med det direkta militära överfallet mot och ockupationen av . ekonomiska och militärtekniska stöd till förtryckarregimen i fortsätter som denna regims mordorgier mot landets befolkning ytterligare förvärras. underhåller och utrustar en legoarmé i , som för krig mot . I håller också en brutal förtryckarregim under armarna. USAimperialismens framfart i vållar namnlösa lidanden för den utsatta befolkningen. I en särskild motion tar vpk upp situationen i . Där yrkas också ett särskilt anslag för humanitärt bistånd. De svårigheter som regeringen pekar på när det gäller uppgiften att ge ett effektivt bistånd som når de behövande i får inte utgöra skäl att nu reellt minska anslagsposten Humanitärt bistånd i . Vpk anser därför att den av SIDA äskade medelsramen skall bifallas av . I propositionen görs en korrekt beskrivning av situationen i södra , men även när det gäller Humanitärt bistånd i södra för regeringen trots detta ett likartat undanflyktsresonemang. Vpk sätter även här större lit till SIDA:s bedömning av möjligheterna att förmedla hjälp och yrkar alltså att biståndsorganets äskande följs i beslut. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) Eftersom regeringen delar SIDA:s uppfattning att en aktivare svensk myndighetsmedverkan i biståndet är önskvärd och kan bidra till att effektiviteten och kvaliteten i verksamheten förbättras, så bör enligt vpk anslaget till SIDA också få följa SIDA:s äskande. Detta är också i konsekvens med att vpk motsätter sig en minskning av biståndsvolymen. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås 1. att uttalar att den svenska biståndspolitiken skall utvecklas så att målet 1 %av BNP till bistånd enligt de fastlagda principerna för vårt internationella utvecklingsarbete uppnås, 2. att uttalar att beräkningsgrunden för det svenska biståndet åter skall uttryckas i av BNP och fortsättningsvis endast avse budgetposter vars användning är förenliga med de ursprungliga biståndspolitiska målen, 3. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att lämnar Världsbanksgruppen, 4. att beslutar att biståndet till höjs till , 5. att beslutar att biståndet till höjs till , 6. att beslutar att biståndet till höjs till , 7. att beslutar att biståndet till Mofambique höjs till , 8. att beslutar att biståndet till höjs till , 9. att beslutar att biståndet till höjs till , 10. att beslutar att biståndet till höjs till , 11. att beslutar att upptas som programland och beviljas bistånd med , 12. att beslutar att Demokratiska Jernen upptas som programland och beviljas bistånd med , 13. att beslutar att beviljas bistånd med , 14. att beslutar att beviljas bistånd med , 15. att beslutar att anslaget Humanitärt bistånd till höjs till , 16. att beslutar att anslaget Humanitärt bistånd till södra höjs till , 17. att beslutar att anslaget Katastrofer m. m. höjs till , 18. att beslutar att anslaget Rekrytering och utbildning av fältpersonal höjs till , 19. att beslutar att med ändring av proposition 1983/ 84:100 bilaga 5 C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 20. att beslutar att med ändring av proposition 1983/ 84:100 bilaga 5 C 4. nationell utveckling (SIDA) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)