mot · G702888 · 1984-01-20 00:00:00 — Ny bygglag behövs den? I årets budgetproposition för konstaterar planverket att verket inte kommer att kunna ansvara för introduktionen av en ny plan- och bygglag om inte vissa extra resurser ställs till verkets förfogande som tillfällig förstärkning. Det har i pressen starkt ifrågasatts om behöver en ny planoch bygglag. Man har frågat sig vad det egentligen är för fel med nuvarande bygglag om alla följer den. Kritiken riktar sig bl. a. mot att av myndigheterna utfärdade rekommendationer i stor utsträckning tolkas som bindande krav för den byggande att följa. I andra fall är kraven på efterlevnad av lagen så sträng att man från myndigheternas sida i praktiken kräver att även lagförslag skall följas av såväl den planerade som den byggande allmänheten redan innan förslagen vunnit laga kraft. Byggförbud införs och överträdelser utvecklas till en viktig inkomstkälla för samhället. Man måste anta att dessa tolkningar kan vara överdrifter, men man kan inte undgå att konstatera, att samhällets administration kring byggandet fortsatt att växa i omfattning, trots att en kraftig minskning skett inom byggverksamheten. Den växande administrationen kan knappast vara nödvändig mot bakgrund av dagens kärva statsfinansiella läge - man måste också ifrågasätta om en ny plan- och bygglag verkligen behövs nu när det kvantitativa sociala bostadsbehovet i stort är mättat och den framtida byggverksamheten i ökad omfattning skall inriktas på export eller upprustning av befintliga hus. Den nuvarande bygglagen låg till grund för miljonprogrammet. När detta var färdigbyggt tillsattes först en fackminister med titeln bostadsminister. hade byggandet kunnat med en civilminister och det var behovet som uppstod vid en nedtrappning av byggandet som påkallade inrättandet av en bostadsminister som snart förstärktes med en biträdande bostadsminister med uppgift att ägna sig åt planfrågorna. På samma sätt uppfattas behovet av en ny plan- och bygglag vara orsakat av de problem som uppstått till följd av minskat byggande, inte på grund av att vi behöver bygga mer eller införa ny byggteknik. Kritiska bedömare anser att en ny plan- och bygglag kommer att förorsaka ökade kostnader, inte bara för planverket utan även för stat, landsting och kommuner då reformen leder till merarbete och omfattande omskolning av befattningshavare, förutom den belastning som kommer att läggas på projektorer, byggare och allmänheten. Lagändringarna kommer att ta stora delar av landets resurser i anspråk, vilket saknar motstycke i när dessa resurser måste samlas för att återskapa balans i våra utlandsaffärer. Hela projektet framstår som orimligt. Bara ett remissyttrande till lagrådet som omfattar 762 tätt skrivna sidor visar det tvivelaktiga i att införa en omläggning av detta redan inarbetade lagkomplex. Att planverket som utarbetat ett program i samband med introduktionen av redan måste äska särskilda medel för denna verksamhet är ett första illavarslande tecken på vart vi är på väg. Lagen ger ingen som helst garanti för att medborgarnas livsmiljö blir bättre genom förslaget. Det enda som med säkerhet kan fastslås är att byråkratiseringen ökar. Kärnan i förslaget till ny plan- och bygglag är att vi i har hundratusentals byggnadsförbud som drabbar enskilda fastigheter. Genom att införa ett generellt bebyggelseförbud kommer inte längre de selektiva förbuden att behövas utan kan avvecklas. Det framtida byggandet kan därefter styras till för ändamålet anvisad plats, vilket innebär att fastighetsägare kan få nuvarande rättigheter inskränkta. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen hemställer om att reformförslaget med ny plan- och bygglag omprövas och att nytt förslag läggs som underläggar byggandet och som är bättre förankrat i människornas önskningar samt leder till lägre boendekostnader.