ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021298 · 1984-01-25 00:00:00 — I betänkandet Vilt och jakt (SOU 1983:21), som remissbehandlades , har jakt- och viltvårdsberedningen lagt fram förslag till utformning av den framtida jakten och viltvården i landet. Bland förslagen finns en utvidgning av viltforskningen. En fortsatt och utvidgad viltforskning är enligt beredningens uppfattning en förutsättning för ett meningsfullt och framgångsrikt viltvårdsarbete. Forskningsverksamheten måste följas upp av ett omfattande försöks- och utvecklingsarbete. Denna verksamhet bör integreras med forskningsprojekten. I förslaget betonas även att det finns ett stort behov av resursförstärkningar bl. a. vad gäller viltforskningen, och beredningen föreslår att särskilda medel anvisas för bl. a. viltforskning samt försöks- och utvecklingsverksamhet. F. n. bedrivs största delen av viltforskningsarbetet i de södra delarna av landet. Jakt- och viltvårdsfrågor är emellertid mycket viktiga även i norra , inte minst i ett län som . Jakten och viltvården har här stor betydelse dels på grund av den stora utbredning jakten har som fritidssysselsättning och som en del i många människors kombinationssysselsättning, dels på grund av den anknytning dessa frågor har till andra näringar, exempelvis skogsbruket, där t. ex. viltets skadegörelse har mycket stor betydelse. är viltrikt och här bör föreligga goda förutsättningar för forskningsarbete med inriktning på viltvård. Här kan nämnas att kommun torde vara en av de mest björnrika i landet. Sammantaget framstår det som angeläget att resurser för forskningsarbete med inriktning på viltvård tillförs länet. De fasta forskningsresurserna bör även fortsättningsvis vara knutna till universiteten. Det bör dock vara möjligt, och intressant, att bedriva viltforskning vid en forskningsstation i under förutsättning att man hittar lämpliga projekt som kan förläggas till länet. Sådana projekt torde finnas. Med hänvisning till vad vi anfört i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en viltforskningsstation i . () ()
mot · G7021299 · 1984-01-23 00:00:00 — Per och av miljöavgifter Enligt nu gällande miljöskyddslagstiftning får miljöfarlig verksamhet bedrivas först efter särskilt tillstånd, och då är gränserna för tillåtna utsläpp, till luft och vatten, angivna i tillståndet. Påföljderna, om man överskrider gränserna i tillstånden, kan vara vanliga straffrättsliga eller få formen av miljöavgifter, som skall utmätas så att det olagliga miljöskadliga utsläppet aldrig kan bli till ekonomisk fördel för den som är ansvarig för utsläppet. Tillämpningen av dessa sanktionsmöjligheter möter ett flertal praktiska svårigheter. Att direkt från miljöskyddslagen tolka fram en tillämpning vid varje särskilt fall torde inte vara en framkomlig väg. Därför måste det finnas mera preciserade tillämpningsbestämmelser i en tillämpningskungörelse. Även med en sådan kungörelse som grund torde tillämpningen inte bli särskilt lätt att genomföra. Följande faktorer kan anses som viktiga: Vad står föreskrivet i det tillstånd som lagöverträdaren arbetar efter? Vilka möjligheter finns att belägga att ett olagligt miljöfarligt utsläpp verkligen skett, och till vilken volym uppgår det aktuella utsläppet? En ytterligare, och för tillämpningen avgörande, fråga är hur själva den miljöfarliga verksamheten bedöms i vad gäller dess normala funktion. Finns i den normala driften risk för störning eller betydande störning? Skall ett miljöskadligt utsläpp från en sådan störning - över vilket man inte säger sig kunna råda - åtföljas av en sanktion i form av miljöavgift? Råder oklarhet kring dessa faktorer torde instrumentet med miljöavgifter få liten verkan. Lagstiftaren, , torde ha avsett att miljöavgifterna skulle bli ett effektivt vapen i kampen mot olagliga miljöfarliga utsläpp. Skall de kunna bli det, också i verkligheten, är det nödvändigt att tillämpningen av miljöskyddslagen på detta område bättre preciseras. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att hos regeringen hemställer om sådan precisering av miljöskyddslagens tillämpningsbestämmelser att miljöskyddsavgift kan tas ut vid praktiskt taget alla fall av olagliga miljöskadliga utsläpp. PER (vpk) (vpk)
mot · G7021300 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1300 Per m. fl. Åtgärder mot bullerstörningar från privatflyg över naturskyddade områden I finns på ett flertal platser naturskyddade områden. De har tillkommit för att bevara unik natur för framtiden. Skyddet innebär självklart att fysiska ingrepp inte får göras alls eller först efter noggrann prövning. I de skyddade områdena skall skyddet inte bara gälla skog och annan växtlighet utan också allt djurliv pa land och i vatten. De naturskyddade områdena skall inte bara vara objekt för forskning utan också kunna vara rekreationsområden för allmänheten. Det förutsätter att allmänhetens tillträde till områdena sker på ett reglerat sätt. Motortrafik kan inte ledas in i dylika områden och även för vandrande besökare kan det vara nödvändigt att hålla sig till bestämda leder. Regleringen är nödvändig för att minimera störningar och undvika förslitning. En annan typ av störning som inte torde vara så allmänt förekommande, men ändå är ett problem där den sker, är överflygning av naturskyddade områden med privatflyg. Från vissa håll i har man klagat på sådana störningar och krävt att de skall upphöra. Restriktioner för överflygning med privatflyg torde föreligga för vissa andra områden i landet och då borde dessa kunna utvidgas till att omfatta, åtminstone vissa, naturskyddade områden. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att hos regeringen begär åtgärder för att stoppa störningar från privatflyg över naturskyddade områden. PER (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1984 77664
mot · G7021304 · 1984-01-24 00:00:00 — och anslag för lån till fiskerinäringen En av de viktigaste basnäringarna längs och Hallands kuster är fisket. I en utredning har man kommit fram till att en fiskare ger 9 arbetstillfällen i olika kringnäringar såsom isbolag, vadbinderier, nätfabriker, varv, distributörer osv. Många av dessa människor finns på den ort där fisket finns. Man kan klart konstatera hur hela samhället har drabbats av nedgång där fisket har blivit mycket mindre till omfång. Därför är det särskilt angeläget att slå vakt om fisket och värna om dess möjligheter till utveckling. Enligt vår uppfattning är en viktig åtgärd att höja fiskerilånen. Dessa har inte förändrats och har alltså ej följt med den allmänna prisstegringstakten. Många fiskare behöver nu investera i nytt tonnage. Det är uppenbart att de nuvarande lånen inte räcker till utan måste höjas kraftigt. Med hänvisning till vad som framförts yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att höja de s. k. fiskerilånen till yrkesfiskarna för att ge dem möjlighet att investera i nytt tonnage. () ()
mot · G7021305 · 1984-01-24 00:00:00 — och genbank för husdjur Generna, arvsanlagen, i cellkärnan har egenskaper som ärvs från generation till generation. Genom manipulation kan förändringar ske i syfte att få fram bättre, effektivare, härdigare, rikare producerande växter och djur. Intensivt arbete pågår i laboratorierna med sådana mål för ögonen. Detta sker emellertid inte utan risker. Försämring av kvalitet och ökad känslighet för angrepp från parasiter, virus m. m. kan bli följden. Därför är det nödvändigt att ha tillgång till opåverkade gener. Växter och djur som kan betecknas som ursprungliga måste skyddas och ägnas särskild vård. Naturreservat måste avsättas med t. ex. trädarter som kan bedömas vara ursprungliga och där forskningen kan hämta material för jämförelser eller förädling. Efter en utredning som leddes av har en nordisk genbank för material från trädgård och åker inrättats tack vare anslag från . Den är i verksamhet . Även en genbank för skogliga genresurser är i verksamhet. Däremot saknas alltjämt en genbank för djurarter. Det är av största vikt att en sådan kommer till stånd. Rader av djurarter är på väg att försvinna. Enbart i anses 130 kreatursraser vara hotade. I har t. ex. de svenska lantraserna allvarliga problem med överlevnaden. En lantras har ärftlig anpassat sig till en viss miljö och dess klimat, foder m. m., medan en modern hjusdjursras utvecklas för enhetlig ladugårdsmiljö, enhetligt importfoder osv., för idealiska förhållanden. Det finns föreningar som arbetar för att söka rädda raser. Gutefåret tycks t. ex. kunna klara sig under förutsättning att inget oförutsett inträffar. Fjällkon är däremot hotad till sin existens. Det är den art som genom sina för ändamålet goda egenskaper, t. ex. härdighet, fruktsamhet och proteinrika mjölk, spelat en stor roll vid kolonisationen av bl. var det den enda ras som fanns. håller fjällkon på att bli sällsynt i fjällkedjan, men den förekommer på sina håll i bl. a. kusttrakterna. Det finns ungefär 5000 fjällkor totalt. Allt talar för att en genbank för husdjur skall kunna spela en väsentlig roll för att söka bevara egenskaperna hos ursprungliga husdjur, dit givetvis även fjällrasen räknas. Ansträngningar bör vidare göras för att söka hålla besättningar av ursprungliga raser i bruk. Betänkandet Bevarande av genresurser hos husdjur (Ds Jo 1980:6) ger erforderliga fakta och uppslag till hur verksamheten kan läggas upp. Med anledning av det framförda hemställs 1.att uttalar sig för att en genbank för bevarande av genresurser hos husdjur inrättas, 2. att uttalar sig för att arbetet på att bevara hotade husdjursraser effektiviseras.
mot · G7021306 · 1984-01-23 00:00:00 — I takt med en växande bilism ökade antalet bilvrak snabbt både i naturen och på många undanskymda uppställningsplatser. För att komma till rätta med problemen infördes en bilskrotningslag. Lagen innehåller mera av stimulansåtgärder än tvångsmedel. a. utgår enligt lagen skrotningspremie för bilar som avregistreras och lämnas till en auktoriserad bilskrotare eller till kommunen. För ändamålet inrättades en särskild fond med medel från bilförsäljningsskatten. Bidrag ur denna ges också till skrotbilskampanjen. Ursprungligen lämnades i bidrag till kommunala kampanjer medan regionala sådana fick . Sedermera höjdes bidraget, bl. a. av arbetsmarknadspolitiska skäl, till för samtliga kampanjer. Åtskilliga bilskrotningskampanjer har genomförts runtom i landet, läns-, region- eller kommunvis. Och man kan nog säga att lagstiftning starkt förbättrat möjligheterna att åstadkomma bättre förhållanden. En råvaruresurs har också tagits till vara genom alla bilvrak som transporterats till skrotning. När systemet med skrotningspremier infördes var det något helt nytt. Sedan lagen nu tillämpats kan man konstatera att det trots genomförda kampanjer - fortfarande finns åtskilliga skrotbilar stående här och var. Det borde det inte göra om bilskrotningslagstiftningen fungerat fullt ut. Det måste därför tillses att systemet blir i möjligaste mån utan luckor så att man inte behöver ta till nya kampanjer med jämna mellanrum med ökade kostnader för samhället. Ett problem i sammanhanget tycks det s. k. avställningsinstitutet vara. Med nuvarande regler är det alltför enkelt att bli av med bilen på ett illegalt sätt när den tas ur trafik. Hela skrotbilsfrågan behöver alltså ses över i ett särskilt projekt. Bilskrotningsfrågan kan synas liten och enkel men berör ändå två departementet: jordbruks- och kommunikationsdepartementen. Om skrotbilsproblemet i sin helhet skall kunna reduceras krävs både att färre bilar lämnas kvar i naturen och att bilinsamlingarna kan göras effektivare än f. n. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av bilskrotningslagen i enlighet med motionens syften. minab/gotab 1984 77682
mot · G7021307 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84 1307-1315 Den enskilde är sårbar i olika hänseenden. Lagen om kreditupplysning har till syfte att hindra otillbörligt intrång i den enskildes ekonomiska sfär. Företag som ägnar sig åt kreditupplysningsverksamhet får icke insamla vilka uppgifter som helst. Uppgifter som är felaktiga eller missvisande från kreditbedömningssynpunkt måste rättas. Den person om vilken uppgifter begärs får en kopia av företagets besked till beställaren. Det finns ytterligare skyddsregler. Vad sagts gäller sådan verksamhet varpå kreditupplysningslagen är tillämplig. Som bekant har kronofogdemyndigheterna byggt upp ett utsökningsregister (). Registret har tillkommit för att tjäna som hjälpmedel för de exekutiva myndigheterna. I detta register förvarade personuppgifter marknadsförs nu av till utomstående, en kreditupplysningsverksamhet som synes tillta i omfattning. För detta tillhandahållande av uppgifter finns icke några skyddsregler till förmån för den enskilde. Ytterligare förtjänar att påpekas att är ett hjälpmedel för kronofogden. Uppgifter därur kan därför lätt bli missvisande om de används för andra ändamål än för vilka de insamlats, t. ex. för kreditupplysning. Det finns otäcka exempel på hur enskilda råkat illa ut för bagatellartade betalningsförseelser, därför att registret använts för vanlig kreditupplysningsverksamhet. Tillhandahållande av personuppgifter från på sätt angetts innebär ett kringgående av de skyddsregler som uppsatt till värn för den enskildes integritet. Detta är oefterrättligt från rättssäkerhetssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att hindra ett kringgående av kreditupplysningslagen på sätt närmare framgår av motionen. 1 1983/84.3 sami.
mot · G7021308 · 1984-01-23 00:00:00 — och andel av FN-organens upphandling upphandlar industri- och konsumentprodukter för åtskilliga miljarder kronor. Detta gäller FN i . Detta är en betydande marknadspotential för svenska företag. Inköpen täcker större delen av industrins produktregister. Som exempel kan nämnas stora industriella systemleveranser, motorfordon, inredningar av olika slag, verkstadsprodukter, mat och läkemedel. I budgetpropositionen sägs nu att en effektivisering pågår av den bevakning av projekt på u-landsmarknaden som finansieras genom biståndsmedel. Vi noterar detta med tillfredsställelse. andel av FN-marknaden är blygsam och enligt uppgifter betydligt mindre än andra jämförbara länders. Även om man inte alltid kan räkna med återbäring i förhållande till insatserna kan man konstatera att den inte står i rimlig proportion till våra ekonomiska insatser för FN:s verksamhet. Bristfälliga kunskaper om FN-organens verksamheter, registrerings- och upphandlingsrutiner samt dålig marknadsbevakning är troliga saker till vår låga marknadsandel. Upphandlingsrutinerna är mycket komplicerade och bevakningen av de aktuella organen synnerligen krävande. Detta klara inte de mindre och medelstora företagen, som dock kan ha lämpliga produkter att erbjuda. exportråd som har till uppgift att kontinuerligt bevaka de aktuella FN-organens upphandling bör enligt vår mening samarbeta inte bara med de större industriföretagen i utan också med de mindre och medelstora, förslagsvis genom deras organisationer. Länens utvecklingsfonder kan också vara ett lämpligt samarbetsorgan i detta avseende. Med stöd av det ovan anförda hemställs att uttalar att vid den effektiviserade bevakning av u-landsmarknaderna som syftar till att får en ökad andel av desamma, bevakning sker också av de mindre och medelstora företagen i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()
mot · G7021310 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. En uppdelning av statens vattenfallsverks verksamhet har varit föremål för viss omorganisation. Verksamheten har i något högre grad regionaliserats och det har i någon mån blivit klarare ansvars- och kostnadsfördelning mellan olika verksamhetsområden. Vidtagna åtgärder kan ses som ett steg i rätt riktning, men har verksamhet vidgats och andelen utvecklingsarbete har ökat. Detta innebär att är ett mångsysslande företag, som skall utveckla energialternativ som är i klar konkurrens med varandra. Risken är uppenbar att produktionen av elström alltid kommer att vara det väsentliga och allt annat reserv- och andrahandsalternativ som utvecklas bara i den omfattning upplever det angeläget. I samband med kärnkraftens avveckling måste vi ha friheten att välja andra energislag än elström för den användning som inte är elspecifik. Hit hör uppvärmningen av bostäder och lokaler samt produktion av tappvarmvatten. är på marsch in i värmemarknaden på alla fronter. Elvärme, kol, torv, skogsbränsle, gas, värmepumpar och solenergi är exempel på den matsedel som skall försöka att avnjuta . Detta är knappast möjligt. Historiskt kan vi göra jämförelse med alla de kraftvärmeverk som inte kom till stånd, därför att på olika sätt lyckades övertyga kommunerna om att alltid skulle erbjuda bästa alternativet. Verkligheten har visat att så inte alltid varit fallet. Den monopolliknande ställning som försöker skaffa sig på eloch värmemarknaden måste motverkas om de olika alternativen skall få lika utvecklingsmöjligheter. är det naturligt att vill och bör medverka i alternativens utveckling. En rimlig kompromiss borde vara att verksamhet inom värmesektorn drivs i helt fristående bolag med annan majoritet än . Förslagsvis borde inhemska bränslen och värmepumpsteknik, inkl. solenergi, var två områden som borde gå att avgränsa och göra till fristående verksamheter. bör ha möjlighet att följa och lägga synpunkter på verksamheten, men ha skyldighet att bestrida en rimlig del av utvecklingskostnaderna. Majoritetsägare i dessa fristående bolag bör vara intressenter som har ett huvudintresse i att just den aktuella tekniken utvecklas så snabbt och effektivt som möjligt. Detta skapar en sundare konkurrens och fler kunniga partner när kommuner eller enskilda företag vill samarbeta i viktiga energiprojekt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till uppdelning av verksamhet enligt de riktlinjer som förordas i motionen. () () P.O. ()
mot · G7021312 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Tillfällig handel med livsmedel För att få driva tillfällig handel behövs tillstånd. Detta gäller dock inte vid tillfällig handel med livsmedel. Fråga om tillstånd prövas av i det län där försäljningen skall äga rum. Krav har tidigare framförts till att friheten att driva tillfällig handel med livsmedel skulle slopas och att samma prövning skulle ske vid specialvaruhandeln. Kraven har inte föranlett någon förändring med hänvisning till gränsdragningsproblem och till att det skulle medföra viss administration. Denna, i flera avseenden okontrollerade, handel har ökat kraftigt i omfattning . Detta har otvivelaktigt medfört problem för den etablerade handeln, eftersom man inte kunnat konkurrera på lika villkor beträffande kostnader för personal, lokaler osv. Företeelsen med tillfällig handel är speciellt märkbar i våra turist- och gränsorter. Bortryckandet av nödvändigt kundunderlag under vissa tider av året gör att fasta butiker har svårt att kunna klara åretruntkostnaderna. Butiker slår igen och servicen minskar. Med hänvisning till vad vi anfört i motionen hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för tillfällig handel i syfte att lagmässigt jämställa tillfällig handel med livsmedel med tillfällig handel med specialvaror. () ()
mot · G7021313 · 1984-01-23 00:00:00 — Det statliga stödet för installation av värmepumpar fattade beslut om att stöd fortsättningsvis skall utgå för installation av värmepumpar. Undantag gjordes dock för värmepumpar som arbetar enligt den s. k. frånluftsprincipen. Beträffande de senare uttalades att dessa är så lönsamma att installation normalt kommer till stånd utan stimulansåtgärder. Detta beslut förefaller mindre välbetänkt. Det väckte också debatt vid behandlingen av frågan. Lönsamheten för värmepumpar som arbetar enligt frånluftsprincipen är förvisso god. Den är dock inte så god att frånluftspumparna kan hävda sin ställning oavsett om stöd endast utgår till värmepumpar som arbetar enligt andra principer. Genom det beslut som fattade riskerar man att marknaden för värmepumpar snedvrids. I många fall kommer installation att ske av annat slag av värmepump trots att frånluftsvärmepumpen ur energisparande synpunkt är den mest fördelaktiga. Ett sådant förfarande innebär att man med statsstöd stimulerar konsumenterna att välja en annan lösning än den ur energibesparande synpunkt optimala. Detta är självfallet inte acceptabelt. Samhällets stöd måste inriktas på att åstadkomma största möjliga besparing i förhållande till de totala investeringskostnaderna. Korrekta bedömningar i detta syfte kan endast göras om samhällsstödet är konkurrensneutralt. Med stöd av vad här anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till bestämmelser för statsstöd till installation av värmepumpar som inte missgynnar värmepumpar som arbetar enligt frånluftsprincipen. () ()
mot · G7021314 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1314 Tillhandahållande av utländskt patentmaterial hos patentverket Industrilandet har i dagens ekonomiska läge ej råd att bli ett patentundersökningstekniskt u-land i jämförelse med sina skandinaviska broderländer , och . Som bekant kan i dessa länder envar intresserad vid besök i dessa länders resp. patentverk beställa fram granskarnas utländska patentmaterial i och för studier i . Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen anmodar patent- och registreringsverket att det å rotlarna tillhöriga utländska granskningsmaterialet, som - i strid mot offentlighetsprincipen - icke är allmänt tillgängligt, hålls tillgängligt och kan studeras efter vederbörlig rekvisition i patentbiblioteket.
mot · G7021318 · 1984-01-23 00:00:00 — Viss regionalisering av exportråds verksamhet exportråd skall som centralt organ planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja export av varor och tjänster. har inom ramen för sin verksamhet placerat kvalificerade personer, rekryterade från näringslivet, som handelsrekryterare på ett trettiotal för intressanta exportmarknader. har härigenom tillgång till en för svenska exportörer värdefull information, som de via sitt huvudkontor i dels vidarebefordrar till sina abonnenter dels utnyttjar i sin uppdragsverksamhet. En strävan mot ökad regional tillgänglighet och användning av kunskapsbas är önskvärt. har etablerat samarbete med utvecklingsfonder och svenska handelskamrar. , med den allt sämre svenska handelsbalansen och de vikande marknadsandelarna för svensk exportindustri, har behovet av exportstödjande verksamhet blivit mera uppmärksammat. Statliga och regionala handelshus har bildats. har också tillsammans med företag och organisationer byggt upp en verksamhet exportchef att hyra, som på många platser slagit väl ut. Utvecklingsfonderna har vidare anställt personal som särskilt skall ägna sig åt att förmå länens företag att börja exportera. Den exportfrämjande verksamheten är mycket bransch- och länderspecialiserad. Stora avvikelser i fråga om normer, standarder, etc. ställer höga krav på kompetens. Upptagningsområdena - länen - är alltför små för att kunna erbjuda personer med gedigen exporterfarenhet attraktiva arbetsuppgifter. De regionala utvecklingsfonderna har därför, i sina i och för sig vällovliga satsningar på export, begränsade möjligheter till att tillhandagå företagen med den service företagen behöver för att utan alltför stora risker investera i marknadsföring på den utländska marknaden. Enligt min mening bör utvecklingsfonderna begränsa sina marknadsföringsbefrämjande insatser till den svenska marknaden, som i sig är tillräcklig för de allra flesta små industriföretagen, som ingår i fondernas målgrupp. Nuvarande resurser, som fonderna har anslagit för exportfrämjande verksamhet, bör av statens industriverk överföras till exportråd, för att av detta regionalt kunna omdisponeras och användas för mera kvalificerade exportfrämjande åtgärder än till fromma för företagen. Det torde t. ex. vara rationellt att sammanföra resurserna för och och ge möjlighet att, som ett första försök i landet, etablera ett eget exportrådskontor i vid sidan av den exportchef att hyra, som inträder i tjänst . Med åberopande av det ovan anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om viss regionalisering av exportråds verksamhet.