mot · G7022026 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84: 2026 m. fl. har haft stora obalansproblem. Konjunkturnedgångar tillsammans med omfattande strukturförändringar inom en stor del av länets industri har drabbat mycket hårt. har länets folkmängd minskat med över 3 300 personer eller 2,. Detta är den största relativa befolkningsminskningen av samtliga län. Minskningen har också varit större än i de s. k. skogslänen. Det bör uppmärksammas att folkmängden i riket ökat med 1,. kommun är den av länets fem kommuner som drabbats hårdast. Där har befolkningen minskat . Ingen annan kommun i landet har haft en så kraftig befolkningsminskning. Genom den stora utflyttningen förskjuts befolkningens ålderssammansättning mot allt högre åldersklasser. Födelseunderskottet kommer därför att drabba länet även under . Tillverkningsindustrin svarar för av sysselsättningen i mot i riket, medan servicesektorn är betydligt mindre än i riket. Några industriföretag sysselsätter mer än hälften av den totala industriarbetskraften. Flera av länets dominerande industriföretag har drabbats hårt av strukturförändringar. har således över 5000 arbetstillfällen försvunnit inom länets industri. Den statliga sysselsättningen i länet, som till stor del är koncentrerad till försvarssektorn, har minskat , medan den i riket som helhet ökat . Arbetslöshet och folkminskning medför stora påfrestningar för kommunerna och . Skattekraften i länet är låg och motsvarar av rikets medelskattekraft. Den kraftiga sysselsättningsminskningen särskilt inom länets industri har inte enbart medfört en omfattande utflyttning. Trots att insatserna av arbetsmarknadspolitiska åtgärder varit stora har arbetslösheten i länet ökat kraftigt. var 4044 personer arbetslösa, som det endast fanns 321 kvarstående lediga platser. Totalt var därmed 5,av arbetskraften utan arbete. Motsvarande andel för riket som helhet är . är därmed ett av de hårdast drabbade länen. 1* 1983184. Totalt var i länet 4 898 personer sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder jämfört med 4486 personer . Av den totala arbetskraften stod därmed 8942 personer eller över 12,utanför den ordinarie arbetsmarknaden. har kunnat stödja investeringar i byggnader och maskiner med upp till 20%-iga investeringsbidrag. Mot bakgrund av länets karaktär av industrilän samt den omfattande minskningen av industrisysselsättningen har i mycket aktivt använt investeringsbidragen för att få i gång industriinvesteringarna. har i detta avseende en tämligen unik roll åtminstone mätt med sydsvenska mått. Av anslaget för regionalt utvecklingsarbete /84 på totalt 5 milj. kr. har således anslagit 2,25 milj. kr. Från näringslivets sida har redovisats investeringsplaner som skulle kunna ge ett betydande sysselsättningstillskott. Genomgående är dock en stor tveksamhet inför de stora kapitalkostnader som investeringarna kräver. Regionalpolitiskt stöd är i flera fall en förutsättning för ett genomförande. Från länets sida har framhållits betydelsen av att utveckla det regionalpolitiska stödet så att problemens art och omfattning skulle vara vägledande för insatser och inte en orts geografiska belägenhet. Regeringen beslöt att lokaliseringsstöd skall kunna utgå till verksamhet i kommun under /83. I riksdagsbeslut har dessutom framhållits att problemen på arbetsmarknaden i motiverar att den s. k. undantagsregeln i förordningen om regionalpolitisk! stöd skall tillämpas generöst. beslutade att uttala att stödet förlängs t. o. m. innevarande budgetår. Stödet har således kunnat utnyttjas under . Det är uppenbart att detta är alldeles för att avsätta några påtagliga resultat och för att ge rimliga erfarenheter av vad ett temporärt regionalpolitisk! stöd har för effekter. Beslutet bör därför förlängas till i första hand . Arbetsmarknadsutbildning Beredskapsarbete Arbetsprövning/träning (AMS) Anställda med lönebidrag Skyddat arbete (Samhällsföretag) 2 236 134 892 725 Tillsättning av särskild delegation Läget i måste nu anses så allvarligt att särskilda åtgärder måste vidtas av statsmakten, liknande de som gjorts för , och Bergslagen. För att komma till rätta med problemen krävs samfällda insatser inom olika områden. En särskild Blekingedelegation bör därför tillsättas av regeringen. I delegationen bör ingå företrädare för berörda departement och myndigheter. Genom sin utsatta ställning, som en av landets mest försvarsberoende kommuner, har kommit att drabbas hårt av rationaliseringar och indragningar inom försvaret. Takten i denna tillbakagång har beskrivits som ett regemente sedan . Även berörs starkt av försvarets omorganisation. På flera områden väntas frågor av väsentlig betydelse för sysselsättningen avgöras . Utbildningen vid väntas läggas ned . Från länets sida har lokalisering av annan militär verksamhet - t. ex. från den expanderande verksamheten i - framhållits som nödvändig. Teleservicebasen i , som svarar för markteleunderhållet i södra militärområdet, omorganiseras, varvid en stor del flyttar från . Med förebärande av regionalpolitiska skäl beslöt på förslag av försvarsministern att behålla resurser i när det gäller försvarets materielunderhåll. Enligt vad som framkommit innebär myndigheternas förslag mer långtgående neddragningar än vad med sitt beslut avsåg. Detta kan inte accepteras mot bakgrund av de regionalpolitiska motiv som anfördes vid riksdagsbehandlingen och i regeringens proposition. Kaserntryckeriet i är för sin fortsatta existens beroende av att få vidgade uppgifter från försvaret. Regeringen har uppdragit åt överbefälhavaren att lämna förslag till uppgifter och organisationstillhörighet för försvarets bok- och blankettförråd som finns i . a. skall enligt uppdraget samordning av verksamheten med den vid försvarets läromedelscentral prövas. En utredare, med nära anknytning till just försvarets läromedelscentral, har numera redovisat en utredning som förordar samlokalisering i av bok- och blankettförrådet och läromedelscentralen. Överbefälhavaren skall lämna förslag till regeringen som därefter avgör ärendet. Telub har tillskrivit försvarsministern i detta ärende och framhållit betydelsen av att Kaserntryckeriet i bibehålls och gärna också utökas, t. ex. genom omlokalisering av bok- och blankettförrådet från till . Med hänvisning till hur försvarsverksamheten utvecklats i länet finns det starka skäl att genomföra den föreslagna utlokaliseringen. Sorn tidigare påpekats har inte kommit i fråga vid utbyggnaden av högskoleorterna. Detta får anses vara en betydande nackdel för länets fortsatta utveckling. Inom länets industrier finns en högt utvecklad produktion med robottillverkning, stor andel elektronisk utrustning i tillverkningen, datautrustning m. m. Inom flera av de stora företagen finns ett avancerat kunnande inom såväl datateknik, datorstödd konstruktion och elektronik. Detta kan tas till vara i utbildningssammanhang. Mot denna bakgrund får det anses som mycket lämpligt att till förlägga ytterligare högre utbildning framför allt inom datatekniken och systemvetenskapliga områden. Därmed ges möjlighet till såväl teoretisk utbildning som praktisk tillämpning inom för framtiden viktiga utvecklingsområden. Under hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna att det regionalpolitiska stöd som utgår i stödområde C bör få tillämpas i kommun från till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att regionalpolitisk! stöd som efter särskilt beslut kan utgå utanför stödområdena bör ges en generös tillämpning i , , och kommuner, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en särskild delegation med företrädare för berörda departement och myndigheter bör tillsättas i syfte att ge förslag till åtgärder som kan leda till ökad sysselsättning inom . () () * Se även motionerna 1983/84:2027 och 2028. Befolkningsutvecklingen i länets kommuner folkmXngo efter region och tid. Folkmängd efter region; tid 800113 RSDB 1.1 (1.1) 171S7 100.0 60013 100.0 30368 100.0 32136 100.0 15632 100.0 16321 95.0 60297 100.5 30219 99-5 31981 99.5 157*17 100.7 16122 93.8 60238 100.4 30284 99-7 31913 99.3 15811 101.1 15872 92.3 60270 100.4 30270 99.7 31907 99.3 15816 101.2 15630 90.9 60141 100.2 30159 99-3 31&79 99.2 15733 100.6 15482 90.1 59666 99.4 30066 99.0 31758 98.8 15656 100.2 15271 88.9 59597 99.3 29885 96.4 31714 96.7 15624 99.9 Befolkningsutvecklingen i , riket och vissa stödområden ratin FOLKMÄNGD EFTER REGION OCH TIO. ..A.. LÄN , + v LÄN Folkmängd efter region; tid 840113 KS» 1.1 (1.2) VÄSTERSET- JÄMILANDS NDRRBOTIQB VÄSIEJINCJRR TEN5 LÄN LÄN LÄN LANES LÄN 236397 100.0 133433 100.0 264386 100.0 268034 100.0 237705 100.6 133752 100.2 266113 100.7 268237 100.1 239247 101.2 134189 100.6 266596 100.8 268357 100.1 240601 101.8 134420 100.7 266329 100.7 268110 100.0 241898 102.3 134653 100.9 266983 101.0 267895 99-9 243856 103.2 134934 101.1 267054 101.0 267935 100.0 244789 103.5 134945 101.1 266589 100.8 267115 99.7 245055 103.7 134865 101.1 265347 100.4 266038 99.3 Folkmängd efter region; tid 155336 100.0 8208442 100.0 154962 99.8 8236179 100.3 154565 99.5 8267116 100.7 154368 99.4 8284437 100.9 154135 99.2 8303010 101.2 153542 98.8 8317937 101.3 15262B 98.3 8323033 101.4 152091 97.9 8327484 101.5 840113 RS» 1.2 (1.2)