ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021583 · 1984-01-25 00:00:00 — Sedan studiemedelssystemet infördes har stora förändringar skett i samhället såväl på de ekonomiska som sociala områdena. Arbetsmarknaden för högskoleutbildade har genomgått drastiska förändringar . En lång och kostsam utbildning leder längre inte automatiskt till ett arbete inom det verksamhetsområde man har utbildat sig för. Medelåldern bland de studerande har stigit. Betydligt flera av dagens studerande i förhållande till situationen är gifta/sammanboende med barn. Allt fler studerande måste förvärvsarbeta vid sidan av studierna. Uppsplittringen på både förvärvsarbete och studier samt oro för den egna ekonomin påverkar naturligtvis studieresultaten. Avbrott i studierna på grund av ekonomiska skäl har blivit vanligare. Den sociala snedrekryteringen till högskolorna har ökat. Studiemedelssystemet har endast delvis anpassats till den förändrade verkligheten. De förändringar som skett i samhället och som i hög grad har förändrat de högskolestuderandes ekonomiska och sociala situation måste också få påverka studiemedelssystemets konstruktion. Behov finns av en genomgripande översyn av hela studiemedelssystemet. en sådan översyn pågår måste den dagsaktuella situationen för de studerande förbättras. Det kan ske genom förändringar av bestämmelser och regler såväl inom som utanför studiemedelssystemet. Studiemedel utgår endast av året. De flesta studerande feriearbetar . Med nuvarande regler påverkar inkomsten från feriearbetet hur mycket studiemedel man får. I botten finns ett fribelopp på av basbeloppet räknat för kalenderår. Överskjutande inkomst leder till reducering av studiemedlen. Det kan starkt ifrågasättas om inkomster av feriearbete skall påverka studiemedelsbeloppen. En översyn av denna regel bör ske . 1981 beslöt att räkna studiemedel som inkomst i vissa bidragshänseenden. Detta har lett fram till att t. ex. kommun har beslutat att av de återbetalningspliktiga studiemedlen skall räknas som inkomst vid avgiftsberäkningen för barnomsorgstaxan. Liknande beslut har tagits eller kommer att tas i flera kommuner. I andra sammanhang som t. ex. vid beräkningen av inkomst hos försäkringskassorna räknas studiemedlen inte in i underlaget för olika sociala trygghetssystem. Denna skilda behandling av de återbetalningspliktiga studiemedlen leder till orimliea konsekvenser för de studerande. Det finns nu anledning att göra en utvärdering av konsekvenserna av beslut och pröva vilka ändringar som kan behöva göras för att få en behandling av studiemedlen i bidragshänseende och i sjukförsäkringssystemet så att de ekonomiska konsekvenserna för de studerande blir rimliga. Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om en skyndsam översyn av studiemedlen ur skatte-, bidrags- och socialförsäkringssynpunkt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G7021584 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Utvidgning av timstudiestödsberättigande utbildningar Timstudiestödet får användas endast för studier på grundskolenivå och i s.k. prioriterade ämnen, dvs. svenska, engelska, matematik och samhällskunskap samt för facklig utbildning. () har i flera anslagsframställningar förordat att timstudiestöd skall få utgå för studier i flera ämnen och på högre nivå. CSN har också visat på svårigheterna att helt utnyttja resurserna för timstudiestöd på grund av den alltför snäva avgränsningen. När det gäller dagstudiestöd finns inga avgränsningar i fråga om ämnesval eller utbildningsnivå. Vuxenutbildningsreformen syftar till att stimulera personer med kort utbildning och särskilt svåra arbetsförhållanden till utbildning. Avgränsningen till s. k. prio-ämnen är inte ändamålsenlig för detta syfte. Alla utvärderingar har visat att utbildningar som är kopplade till individens yrke och arbete är den bästa inkörsporten till fortsatta studier. Mot denna bakgrund är det av yttersta vikt att timstudiestöd kan utgå för samtliga ämnen på såväl grundskolenivå som gymnasienivå inkl. särskilt yrkesinriktade kurser inom komvux (s.k. SY-kurser). Förändringen är motiverad också med hänsyn till arbetsmarknadssituationen inte minst för kortutbildade samt de stora behoven av kunskapsutveckling i arbetslivet bl. a. på grund av ny teknik. Kostnaderna för förändringen förutsätts bestridas inom den disponibla ramen. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att timstudiestöd bör kunna utgå för samtliga utbildningar som leder fram till grund- och/eller gymnasiekompetens samt facklig utbildning och särskilt yrkesinriktade kurser (SY-kurser) inom komvux. () ()
mot · G7021585 · 1984-01-25 00:00:00 — När beslutet om upphävande av möjligheten att anmäla undantag från ATP avskaffades, gavs möjlighet för personer födda att själva avgöra om de i fortsättningen ville inträda i ATP-systemet. De som valde att göra detta tvångsplacerades emellertid i sjukförsäkringssystemet med 93 dagars karenstid. Samma förhållande i fråga om tvångsplacering i sjukförsäkringssystemet med 93 dagars karenstid gällde också för personer födda 1924,1925 och 1926. För dessa åldersgrupper har emellertid ändring vidtagits. Eftersom gruppen egna företagare, födda , som valde att ansluta sig till ATP-systemet även får betala avgift till sjukförsäkringen anser jag det rimligt att även dessa personer får möjligheten att välja karenstid i sjukförsäkringen. Med stöd av ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär att förslag skyndsamt läggs fram med regler om ändrad karenstid för egenföretagare i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G7021587 · 1984-01-25 00:00:00 — Dagens skattesystem innebär att skogsägaren undviker egen verksamhet i skogen vid skogsavverkning eftersom han då riskerar att få betala egenavgifter även på de inkomster där han inte engagerat sig, exempelvis försäljning av avverkningsrätter och avverkningsuppdrag. Även om leveransvirkesförsäljningen varit en mycket liten del av den totala försäljningen , får skogsägaren betala egenavgifter på hela nettoinkomsten, inräknat den som kommer från avverkningsuppdrag. Har däremot skogsägaren haft inkomster endast genom försäljning av avverkningsrätter och avverkningsuppdrag behöver han ej betala egenavgift. Egen verksamhet på skogsfastigheter måste enligt min mening uppmuntras dels för att öka sysselsättningen, dels för att kunna avhjälpa det gallringsbehov som föreligger inom den svenska skogen. Ett system som knyter egenavgiften endast till självverksamheten skulle öka intresset för denna. En skogsägares önskan att överlåta den tunga slutavverkningen åt annan får ej förhindra att egen skogsbruksverksamhet, t. ex. gallring, genomförs i egen regi. Egenavgiften för jord- och skogsbrukare bör renodlas så att enbart självverksamhet utgör underlag för denna avgift. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om egenavgiften vid skogsavverkning i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G7021588 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Enhetliga arbetsgivar- och arbetstagarbegrepp har ett flertal ärenden i , lokala skattemyndigheterna, länsrätt och kammarrätt aktualiserats beträffande frågan hur arbetsgivar-arbetstagarbegreppet skall tolkas, dvs. när en uppdragstagare skall anses som arbetstagare eller ej. Problemen med tillämpningen har aktualiserats i flera sammanhang bl. a. i skatteutskottet. (S 1981:04) utreder f. n. frågan hur ett enhetligt arbetsgivarbegrepp skall kunna införas. Utredningens förslag beräknas emellertid inte kunna träda i kraft förrän tidigast . Situationen för arbetsgivare/uppdragsgivare är ohållbar. F. n. kan ingen information i förväg erhållas från resp. myndigheter när ett arbetsgivar-arbetstagarförhållande uppkommer. Detta bekräftas av ett flertal uttalanden från företrädare för bl. Enligt ståndpunkt (prop. 1982/83:11) måste frågan om ett arbetsgivar-arbetstagarförhållande föreligger bedömas med hänsyn till omständigheter som arbetets art, under vilka förhållanden det har utförts, sättet och grunderna för bestämmandet av ersättning, om den part som utfört arbetet härigenom ådrar sig något ekonomiskt ansvar samt parternas ekonomiska och sociala situation. Det är näst intill ogörligt för en vanlig företagare att i dagens läge kontrollera samtliga dessa punkter när han snabbt behöver anlita en underentreprenör. De kontroller en normal företagare gör inför anlitandet av en underentreprenör är att underentreprenören är registrerad för mervärdeskatt, har ett fungerande företag och har flera uppdragsgivare. Normalt kontrolleras också huruvida underentreprenören, om han har ett aktiebolag, är registrerad hos patent- och registreringsverket. Vi menar att dessa kontrollåtgärder bör vara till fyllest. Vi föreslår därför att regeringen påskyndar arbetet i socialavgiftsutredningen så att ett förslag till klara regler för arbetsgivar/arbetstagarbegreppet kan föreläggas redan under innevarande . Detta förslag bör bygga på grundsatsen att en kontroll av om en underentreprenör är registrerad för mervärdeskatt, har flera uppdragsgivare samt att underentreprenören, om han har ett aktiebolag, är registrerad hos patentoch registreringsverket bör vara till fyllest när en företagare anlitar en underentreprenör. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om klara regler vad gäller arbetsgivar/arbetstagarbegreppet i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () ()
mot · G7021590 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84 1590-1599 Skydd vid dödsfall för familjer som uppbär vårdbidrag m. m. Det finns många former av ekonomiskt stöd till familjer med handikappade barn. Dessa stödinsatser, t. ex. vårdbidrag, hemsjukvårdsbidrag, bostadsbidrag, handikappersättning (för dem som är ) ger möjlighet för föräldrarna att hjälpa barnen i hemmet. Har man ett svårt rörelsehindrat barn kan man med hjälp av bostads- och anpassningsbidragen ha en tillräckligt stor bostad för att barnet skall kunna röra sig i sin rullstol. är dessa bostäder till ytan betydligt större än vad man räknar som s. k. normalbostäder men, som tidigare nämnts, med det ekonomiska stödet klarar man det. I familjer med svårt handikappade barn är det sällan som båda föräldrarna förvärvsarbetar på heltid. Man hinner inte med det, och därför har vårdbidraget en mycket stor ekonomisk betydelse. Men det finns en nackdel med dessa stödinsatser. Om man har ett svårt kroniskt sjukt barn, t. ex. hjärtsjuka barn, barn med cystisk fibrös, progredierande muskelsjukdomar, tumörer m. m., händer det tyvärr ofta att barnet avlider. Fr. o. m. dagen efter dödsfallet dras samtliga bidrag in. Familjen kan då snabbt få en mycket pressad ekonomisk situation. Man har inte ens möjlighet att få någon som helst ersättning från försäkringsbolag, då man aldrig tillåtits teckna någon försäkring för dessa barn - de har ju varit sjuka från födseln. Detta får till innebörd att familjen kan ställas inför oöverstigliga problem. Man har inte råd att behålla den extra stora våningen. Man har kanske anpassat sitt levnadssätt efter inkomsterna som alla andra människor i samhället gör. Man har kanske inte ens pengar så att man kan betala begravningskostnaderna. Detta system måste kunna gå att ändra. Man skulle t. ex. kunna låta bidragen sakta minskas , och det borde också kunna tillskapas någon form av statlig trygghetsförsäkring för dem som inte tillåts teckna liv-, olycksfalls- och skolförsäkringar så att man åtminstone kan betala begravningskostnaderna. Med hänvisning till det anförda vill vi föreslå 1. att beslutar att särskild trygghetsförsäkring skall kunna tecknas av föräldrar till handikappade barn, 2. att beslutar att bidrag ni. m., sorn upphör på grund av handikappads frånfälle, skall få uppbäras i enlighet med vad som angetts i motionen.
mot · G7021591 · 1984-01-23 00:00:00 — Företagare har möjlighet att inom ramen för reglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring välja mellan tre, trettiotre och nittiotre dagars karenstid. Med detta avses att ersättning utgår först efter att angivet antal dagar gått av varje sjukperiod. Motivet för denna valfrihet torde vara att ge rörelseidkaren möjlighet att kunna påverka sina kostnader. Av tredje kapitlet 11 § andra stycket ovan angivna lag framgår att sjukpenningförsäkringen kan ändras till försäkring med kortare karenstid eller försäkring utan karenstid för den som inte har fyllt och som har god hälsa. Denna spärr mot egenföretagarens frihet att välja ett bättre sjukpenningskydd har bl. a. sin grund i att man velat förhindra spekulation med försäkringen. Det borde dock räcka med att kravet på god hälsa tillgodoses vid övergång till kortare eller ingen karenstid för att nå detta syfte. Att därutöver ha en åldersgräns är diskriminerande mot företagare jämfört med kategorin anställda. För företagare med aktiebolag finns inte heller denna särregel, eftersom han då behandlas som anställd. Av dessa skäl anser vi att regeringen bör lägga fram förslag om slopande av nämnda åldersgräns. Ändringen bör komma även dem till godo som återkallar ett undantagande från ATP och därmed blir anslutna till sj ukpenningförsäkringen. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att beslutar upphäva andra stycket i 11 § tredje kapitlet lagen (1962:381) om allmän försäkring. () ()
mot · G7021593 · 1984-01-25 00:00:00 — Studiehjälp till elever vid svenska gymnasieskolor utomlands Svenska ungdomar, som är svenska medborgare och går i svensk skola eller svensk sektion av internationell skola - utomlands, studerar under mindre gynnsamma ekonomiska förutsättningar än hemma i . De betalar terminsavgifter, de köper oftast sina läromedel, institutionerna saknar bredvidläsningslitteratur, bibliotek och AV-utrustningar håller inte svensk standard etc. Om en elev bor utomlands tillsammans med båda föräldrarna eller med den förälder som är vårdnadshavare, är han eller hon berättigad till studiehjälp på samma villkor som elever i . Om föräldrarna är skilda och vårdnadshavaren bor i men eleven utomlands hos den andra föräldern och går i skola där, har han ingen rätt till svensk studiehjälp. Man skulle tycka att den elev vars ena förälder är svensk skattebetalare skulle ha lika stor rätt till svenska bidrag. I varje fall spar det svenska skolväsendet in stora delar av kostnaderna för elevens skolgång i . Reglerna kan i vissa fall ha varit okända för föräldrarna, när de avgjorde vårdnadsfrågan eller frågan om barnets skolgång. De är enligt min mening byråkratiska i överkant. Det kan inte gälla många ungdomar, men svenska ungdomar i svensk skola utomlands bör i fråga om studiemedel behandlas lika. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om ändring av reglerna för studiehjälp för svenska ungdomar i svensk skola utomlands.
mot · G7021594 · 1984-01-24 00:00:00 — De studerande har en svår ekonomisk situation och studiemedlen är otillräckliga. har diskuterat detta problem ett flertal gånger, senast i samband med behandlingen av proposition 1983/84:40. Enligt en SIFO-undersökning om de vuxenstuderandes ekonomi är det endast en dryg tredjedel som anser sig kunna finansiera sina studier i full utsträckning med studiemedel. Detta tenderar till att öka den sociala snedrekryteringen och till fler studieavbrott. Det finns därför starka skäl att höja studiemedlen. Ett annat problem är dock att återbetalningen känns alltmer betungande för stora grupper. Kombinationen av en ökande arbetslöshet för akademiker och stora studieskulder tenderar också att öka den sociala snedrekryteringen. Återbetalningsreglerna bör därför ses över. Av samma skäl spelar bidragsdelen en viktig roll i studiemedelssystemet. Även om studiebidraget bara utgör 7,av totalbeloppet har det en principiell och psykologisk betydelse och bör finnas kvar för att , när det statsfinansiella läget så tillåter, höjas. Däremot kan man diskutera studiebidragets roll, dvs. om det som skall vara ett generellt ekonomiskt stöd till alla studerande eller om det skall vara ett bidrag för att minska skuldbördan för dem som måste leva på studielån. De som inte behöver ta studielån för att finansiera studierna är knappast beroende av studiebidraget, och när det krävs prioriteringar i studiemedelssystemet bör bidraget användas för att minska skuldbördan. Bidrag bör därför endast utgå till dem som tar studielån. Detta kan ske antingen genom att av lånesumman utgör bidrag eller att bidraget endast utgår till dem som kvitterar ut större delen av studielånet. Då det är fler som tar ut studiebidrag än som tar studielån torde ovanstående innebära en besparing som kan bidra till en ökning av totalbeloppet. Detta bör snabbutredas för att möjliggöra en höjning av totalbeloppet från . Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts angående studiemedel. () HANS ()
mot · G7021595 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1595 Finansieringen av studielitteratur för synskadade högskolestuderande Regeringen föreslår i årets budgetproposition att medel för särskilt utbildningsbidrag till litteratur åt synskadade högskolestuderande förs över från anslaget för arbetsmarknadsutbildning till talboks- och (TPB). Totalt handlar det om . Bakgrunden till regeringens förslag är följande: Stödet till synskadades merkostnader för studielitteratur i samband med högskolestudier har utgått i form av utbildningsbidrag (särskilda bidrag). Ett stort problem i sammanhanget har därvid varit att synskadade i motsats till andra högskolestuderande därigenom underkastats en arbetsmarknadsmässig prövning. Detta har inneburit att synskadade som är yrkesverksamma eller som exempelvis av allmänt intresse velat läsa vid högskolan inte kunnat få sin litteratur finansierad. föreslog i sitt betänkande (DsU 1981:11) att resurserna skulle föras över till universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). TPB, som ansvarar för studielitteraturproduktionen för synskadade högskolestuderande, föreslog i sitt remissvar att medlen borde föras över till TPB. Därmed skulle man uppnå en enhetligare behandling. Hanteringstiden skulle förkortas och de studerande få sin litteratur snabbare. föreslås emellertid en rad begränsande villkor för litteraturförsörjningen vilka inte kan accepteras. Dessa bör slopas och i stället ersättas med principen att den synskadade som antas till en utbildning också skall ha rätt att få sin litteratur överförd till talbok eller punktskrift. Om svårigheter härvid finns att dimensionera och praktiskt utforma systemet bör verksamheten ske på försök under exempelvis två budgetår. Mot denna bakgrund hemställs att uttalar sig för att litteraturförsörjningen till synskadade högskolestuderande utformas så att den synskadade som antas till en högskoleutbildning också får ekonomiskt stöd till sin punktskrifts- och talbokslitteratur.
mot · G7021596 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1596 Föräldrapenningen vid vård av sjukt barn Förälder har rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn om barnet ej har fyllt . Åldersgränsen synes ha valts mot bakgrund av att en tolvåring i allmänhet har nått en sådan mognad att han eller hon åtminstone inte vid lindrigare sjukdom behöver heldagstillsyn. För ett barn som är utvecklingsstört eller har annat mera allvarligt handikapp är förhållandet annorlunda. Föräldrar som förvärvsarbetar barnet är i skolan nödgas avstå från arbetet under barnets sjukdom och får ingen ersättning för inkomstbortfall. Handikappet föranleder ofta besök hos läkare, psykolog och andra specialister. Någon av föräldrarna måste i allmänhet följa med, men har ingen möjlighet att få ersättning genom den allmänna försäkringen. När barnet fyllt finns möjlighet att söka förtidspension eller sjukbidrag. Rätten till föräldrapenning vid vård av sjukt barn bör höjas till denna åldersgräns. Mot denna bakgrund hemställs att uttalar sig för att en översyn görs av lagen om allmän försäkring i syfte att föräldrar till handikappat barn får möjlighet att uppbära föräldrapenning vid sjukdom hos barnet till dess barnet fyllt samt att ersättning även kan utgå när föräldrarna följer med barnet till läkare eller annan specialist.
mot · G7021597 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1597 Föräldrapenningen i samband med barns födelse Föräldrapenning i samband med barns födelse utgår under sammanlagt för föräldrarna. Den får utgå längst till tvåhundrasjuttionde dagen efter den då barnet fötts. Har sjukdom hos barnet hindrat föräldrarna från att vårda barnet förlängs sistnämnda tid i motsvarande mån. Ett redan från födelsen handikappat barn får ofta stanna kvar på sjukhuset än modern. Det är viktigt att modern håller nära kontakt med barnet genom täta besök och genom att hon deltar i vårdarbetet. Ekonomiska skäl får här inte vara hindrande. I vissa fall kan det vara möjligt för modern att återgå till sitt arbete barnet vistas på sjukhus. Det förutsätter överenskommelse med arbetsgivaren, vilket kan möta svårigheter t. ex. om vikarie har anställts. Det kan också vara mycket svårt för modern att förvärvsarbeta under den psykiskt pressande period hon genomgår. Mot denna bakgrund hemställs att hos regeringen hemställer om att en översyn görs av lagen om allmän försäkring i syfte att den tid under vilken föräldrapenning kan utgå utökas med det antal dagar då barnet i samband med födelsen på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning ligger kvar på sjukhus och modern besöker sjukhuset för att delta i vården av barnet.
mot · G7021598 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1598 Sjukresors inordnande i högkostnadsskyddet Sjukvårdsavgifterna inom öppenvården har höjts mycket kraftigt . Genom beslut med anledning av proposition 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder genomfördes ytterligare avgiftshöjningar från . Läget är nu följande beträffande vårdavgifterna: Egenavgiften vid läkarbesök hos privatpraktiserande läkare har höjts till . från och kommer att höjas till . fr. o. m. . Av riksdagsbeslutet kan utläsas att motsvarande höjning är att vänta inom den offentliga sjukvården . (var egenavgiften vid läkarbesök .) För sjukresorna har egenavgiften höjts från . Egenavgiften vid inköp av läkemedel har fastställts till . Till detta kommer också betydande höjningar av avgifterna för sjukvårdande behandlingar. Det kan således konstateras att den sammanlagda avgiften för läkarbesök, läkemedel och sjukresa numera uppgår till . beroende på om läkarbesöket görs hos privatpraktiserande läkare eller inom den offentliga sjukvården. Därmed har totalavgiften således betydligt mer än fördubblats , då den uppgick till . De kraftiga avgiftshöjningarna riskerar att få till följd att enskilda människors ekonomiska situation blir avgörande för om nödvändig vård skall kunna tas i anspråk. Höjningarna kan dessutom medföra att människor väljer sluten vård framför öppen vård av ekonomiska skäl. Därigenom skulle samhällets mål att i så stor utsträckning som möjligt föra över vården från slutna till öppna former motverkas. Erfarenheterna visar att det s. k. högkostnadsskyddet f. n. inte utgör ett tillfredsställande skydd för grupper med stort vårdbehov. Anledningen är framför allt att det för sjukresor inte finns någon övre gräns för vad en patient kan få betala . Frågan om sjukresorna har behandlats av den s. k. sjukreseutredningen. Utredningen konstaterar i sitt betänkande att patienter med ofta återkommande vårdbehov åsamkas stora kostnader för sjukresor och föreslog mot den bakgrunden ett särskilt högkostnadsskydd, vid sidan av det nuvarande 15-kortet. Såväl rättvise- som rent praktiska och administrativa skäl talar dock för att sjukresorna inordnas i det nuvarande högkostnadsskyddet. Därmed kompenseras berörda grupper till viss del för genomförda och kommande avgiftshöjningar, som man undviker att ytterligare skyddssystem byggs upp. Med stöd av ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av reglerna i syfte att sjukresor inordnas i högkostnadsskyddet.