mot · G702755 · 1984-01-19 00:00:00 — och i Beskattning av utdelning på organisationsaktier Centraliseringstendenserna inom det svenska näringslivet ger anledning till allt större oro. Denna oro har sitt ursprung i förhållandet att mindre och medelstora företag ofta köps upp av större företag eller s. k. investmentföretag. I betänkandet SOU 1977:86 fastslog den beredning som hade att utreda särskilda frågor angående nettovinstbeskattningen att skattefriheten för utdelning på s. k. organisationsaktier sannolikt bidragit till denna utveckling. De stora verkstadsföretagen och byggföretagen har en betydande finansförvaltning. Företagen arbetar med finansiering och med valutahandel, och de har inte sällan en betydande aktieportfölj. Företag som Skånska Cement, och DN har i aktieportföljen. har köpt i och . Cementgjuteriet har köpt i SKF, i och . är stor ägare i , som är en av de stora ägarna i . Flera företagar måste betraktas som semiindustriföretag (semiindustriell = biandand industriell och finansiell verksamhet) i stället för rena rörelsebolag, något som lagstiftningen ännu inte tycks ha upptäckt. När t. ex. köpte var argumentet att det var en bra placering, inte att det fanns några samverkansfördelar. 1969-1971 uppgick antalet företagsköp till 5 782. Totalt berördes 570000 anställda. Storföretagen svarade för av uppköpen. Om företagssammanslagningen och den åtföljande maktkoncentrationen på marknaderna går mycket långt, kommer konkurrensen förr eller senare att skadas, har flera ledande ekonomer hävdat. Som kontrast mot denna gigantiska maktkoncentration, tillkommen på initiativ av intressen som säger sig stödja marknadskrafternas fria spel, skall ställas demokratiskt styrda löntagarfonder som fullt utbyggda kommer att kontrollera av det samlade börsvärdet. Gällande skattelagstiftning gynnar på ett otillbörligt sätt rörelseägande företags köp av andra bolag. Det torde stå helt klart att ett aktiebolags köp av aktier i ett annat aktiebolag numera mycket ofta är ett alternativ till en finansiell placering, t. ex. inköp av obligationer. Trots detta är utdelningen på aktierna helt skattefri. När ett företag äger av aktierna i ett annat företag beviljas således full skattefrihet på utdelningen. Ett aktieinnehav på tas i skattelagstiftningen som ett bevis på att innehavet tillkommit för att främja rationella omläggningar i orgnisatoriskt syfte, dvs. att uppnå samverkansfördelar. Verkligheten visar, som bl. a. framgår av ovanstående redovisning, att det i dag inte lika lätt går att hävda att ytterligare koncentration automatiskt innebär rationella omläggningar. Det vore, enligt vår uppfattning, därför rimligt att avskaffa den generella skattefrihet som råder för utdelning på detta slags aktier. Om ett visst företags aktieköp i ett annat bolag skulle anses befrämja en rationell företagsutveckling kan skattebefrielse medges efter prövning i varje särskilt fall. Härutöver kan nämnas att kapitalvinstkommittén i tilläggsdirektiv fick i uppdrag att utreda frågan om dubbelbeskattning av företags vinster. Uppdraget fördes över till en särskild utredning. Denna utredning lades ned . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär sådan lagändring att den generella skattefriheten för utdelningsinkomster på s. k. organisationsaktier slopas. () HANS () minab/gotab 1984 77603