mot · G7021113 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1113 av ett marknadsekonomiskt råd Vårt samhälles sätt att fungera bygger på två olika system. Det ena det politiska systemet är reglerat av grundlagar, lagar och förordningar. Det andra, det ekonomiska systemet som visserligen i väsentlig grad är reglerat av lagar och förordningar, bygger dock på individuell frihet, sedvanerätt och allmänna uppfattningar om vad som är tillåtet och inte tillåtet. Vårt välstånd har tillskapats genom samverkan mellan de två systemen och det har grundats på en relativt stabil arbetsfördelning mellan systemen och på av sedvänja och tradition baserade maktbalanser. Stabiliteten i det politiska systemet förutsätts tryggad av grundlagarna. Det ekonomiska systemet grundat på som man säger marknadsekonomi skyddas inte i egentlig mening av några motsvarande grundläggande lagregler, avsedda att vara garanter för att systemet inte utsätts för kortsiktiga förändringar. Likväl torde vårt ekonomiska system vara väl så starkt förankrat som det politiska hos medborgarna. Alla politiska partier utom ett uttalar sig vara positiva för marknadsekonomi som ekonomiskt system. Få medborgare skulle acceptera att förbjudas att starta ett eget företag, om de hade en affärsidé de trodde på. Likväl finns tankegångar om omfattande restriktioner när det gäller fri etableringsrätt. Ingen konsument skulle finna sig i att inte få köpa den vara hon vill i den butik hon själv väljer. Ingen löntagare vill se en inskränkning i sin rätt att byta jobb när hon själv väljer. Allt det som marknadsekonomin inom ramen för sin samverkan med det politiska systemet tillhandahåller och betyder för oss tar vi i själva verket för så självklart att vi egentligen inte ens reflekterar över det. Det ligger enligt min mening en stor fara i detta. Debatten om och kring löntagarfonder har givit belägg för detta. Det ekonomiska systemets funktion är nämligen lika viktig för vår demokratis funktionsduglighet som det politiska systemets funktion. Kan inte marknadsekonomin tillhandahålla varor och tjänster, sysselsättning och valfrihet, vettig inkomstfördelning och utveckling osv., då kan inte heller demokratin fortleva i den form vi vill ha den. Demokrati som statsskick är egentligen sällsynt i världshistorien. Men det är värt att notera att det inte finns en enda demokrati, som inte är baserad på en marknadsekonomi. Det finns därför starka skäl till att försöka skydda det ekonomiska systemets stabilitet genom politiska regler som förhindrar kortsiktiga ingrepp på samma sätt som vi skyddar det politiska systemet genom grundlagar, som inte kan ändras utan beslut av två riksmöten med ett Det finns alla skäl att hävda att en fungerande marknadsekonomi i själva verket är en förutsättning för en fungerande demokrati enligt våra frihetsideal. Det ekonomiska systemet är utsatt för ständiga ingrepp. Varje lag som berör näringslivet och varje annan åtgärd på det ekonomisk-politiska området som vidtas påverkar systemets funktionssätt och därmed också systemets förhållande till demokratin och till individens frihet. Men ekonomisk-politiska åtgärder bedöms och beslutas sällan eller aldrig mot bakgrund av hur de påverkar demokratin. Man ser endast på deras ekonomiska verkningar. Därför finns det risk för att mängden av ingrepp bit för bit förändrar det ekonomiska systemets verkningssätt, så att det inte längre fungerar på det sätt som demokratins fortbestånd kräver. Innan nya lagar antas, blir de föremål för juridisk granskning av lagrådet för att säkerställa att de inte strider mot det existerande rättssystemet och att de är i enlighet med våra grundlagar. På det ekonomiska området är det - mot bakgrund av den ökande tendensen till regleringar - angeläget att inrätta en motsvarighet till lagrådet med uppgift att granska varje förslag till ekonomisk-politisk åtgärd utifrån dess eventuella inverkan på det ekonomiska systemets förmåga att främja frihet och demokrati. Regeringen skall anse det lika angeläget som när det gäller juridiska frågor att översända sina propositionsförslag till det på remiss. Ledamöterna i det Marknadsekonomiska eller kan förslagsvis utses av och statsvetenskap vid våra universitet och högskolor i , , , och . Rådet bör kunna beredas utredningskapacitet av i . Med åberopande av det ovan anförda hemställer jag att hos regeringen begär om förslag till inrättande av ett Marknadsekonomiskt råd.