mot · G7022906 · 1984-04-26 00:00:00 — Motion 1983/84:2906 m. fl. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 1983/ 84:190) De nya anslutningsregler till försäkringssystemet för privatpraktiker som föreslås i proposition 1983/84:190 är i huvudsak överensstämmande med vad vpk förespråkat i motion om etableringskontroll för fritidspraktiker. Vi anser att det är en riktig princip och i överensstämmelse med den nya hälso- och sjukvårdslagen att det fordras sjukvårdshuvudmannens tillstyrkande om nya privatpraktiker skall föras upp på försäkringskassornas förteckning. Det överensstämmer också med vpk:s uppfattning att s. k. fritidspraktiker som är anställda hos offentlig sjukvårdshuvudman fr. o. m. 1985 ej skall tillhöra försäkringens ersättningssystem. Offentiiganställda läkare som på sin fritid är verksamma som psykoanalytiker har dock speciella förhållanden som inte gäller för andra specialiteter. Inom den offentliga vården finns ingen möjlighet att erhålla psykoanalytisk behandling. Därmed finns det ej heller någon möjlighet för patienterna, om de saknar ekonomiska möjligheter att genomföra behandling utan försäkringsersättning, att vända sig till den offentliga vården. Psykoanalytisk behandling sträcker sig oftast upp till tre till med behandling tre till . Utan stöd från försäkringen blir det ett mycket snävt patienturval som får tillgång till denna specialitet. Det snäva patienturvalet får konsekvenser även för utbildningen av psykoanalytiker. Utestängningen av fritidspraktiserande psykoanalytiker från försäkringen påverkar också utbildningen då den i huvudsak är privat, och grundad på behandlingar under handledning. Så länge samhället inte svarar för utbildningen av psykoanalytiker på samma sätt som andra vårdspecialister och erbjuder psykoanalytisk behandling i den offentliga vården är det en klar risk för att möjligheterna att få psykoanalytisk behandling och utbildning försämras om en generell utestängning från försäkringen genomförs för fritidsverksamma psykoanalytiker. Det förtjänar kanske att påpekas att läkare som väljer fritidspraktik för att på så sätt snabbt tjäna pengar knappast väljer den psykoanalytiska specialiteten. Frågan om dessa läkares anslutning till försäkringen aktualiserar problemet med att psykoanalytiskt utbildade psykologer f. n. saknar möjlighet att ansluta sig till försäkringen. måste vi få ett system som bättre jämställer deras behandlingar ur kostnadssynpunkt med läkares. Om den psykoanalytiska behandlingsformen inom psykiatrin får mindre utrymme än den har finns det också en fara i att den dominerande biologiskt inriktade psykiatrin ännu mer befäster sin ställning. re inom den offentliga vården som har psykoanalytisk utbildning och kunskap har höjt kvaliteten inom den psykiatriska vården. Om den offentliga vården utarmas på läkare med psykoanalytisk inriktning så kommer hela den positiva utvecklingen inom psykiatrin att äventyras. Då den psykoanalytiska specialiteten har en särställning i och med att den inte kan tillgodoses inom den offentliga vården finns det starka skäl för att dispensmöjlighet att tillhöra försäkringen införs för psykoanalytiskt verksamma offentliganställda läkare. Mellan staten och sjukvårdshuvudmännen har en överenskommelse träffats om ändrade regler för vissa statsbidrag och ersättningar från sjukförsäkringen till den psykiatriska vården och den öppna sjukvården. Ersättningen omvandlas till en schablonberäknad ersättning grundad på antalet invånare inom sjukvårdsområdet. Den riktade ersättningen till öppna vårdformer inom psykiatrin skall utgå som tidigare enligt förslaget och det föreslås även riktade ersättningar till hemsjukvård och förebyggande åtgärder inom öppen vård. Den särskilda ersättning för rådgivning i födelsekontroll som infördes skall enligt förslaget ingå i den schablonberäknade ersättningen. I betänkandet av abortkommitté (SOU 1983:31) uttalas farhågor för att en övergång till schabloniserade bidrag medför minskade möjligheter till stimulans, styrning och uppföljning av preventivmedelsrådgivningen. Vpk delar abortkommitténs uppfattning. Landstingens preventivmedelsrådgivning har byggts ut sedan det särskilda bidraget till verksamheten infördes, men ambitionsnivån i de olika landstingen varierar. Insatserna är ofta av tillfällig projekt-karaktär och det är bara i några få landsting upplysning om sexualitet och samlevnad ingår i den reguljära verksamheten. Endast en mindre del av resurserna för hälsoupplysning och s. k. friskvård går till abortförebyggande upplysning. Detta framhölls i en gemensam vpk-s-reservation i nämnda abortutredning, vilket talar för att en riktad ersättning bör utgå till rådgivning i födelsekontroll. Det särskilda bidraget för öppna vårdformer inom psykiatrin med / invånare som föreslås i propositionen är inga nya pengar till sjukvårdshuvudmännen. För att förändringen inom psykiatrin med att överföra patienter till öppna vårdformer skall kunna fullföljas bör en uppräkning av detta anslag ske till . Avgifterna inom den öppna vården har ständigt höjts. Detta slår hårdast mot dem som är i behov av återkommande vård, främst handikappade och långtidssjuka. Den nu föreslagna höjningen till . per läkarbesök innebär att den sjuke kan få betala . läkarbesök inklusive medicin och resa. En så hög kostnad kommer att få en avskräckande effekt. Man kan tvingas avstå från läkarvård av kostnadsskäl. Om avsikten inte är att genom avgifter begränsa antalet läkarbesök, bör avgiften inte höjas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att medge dispensmöjlighet att tillhöra försäkringen för psykoanalytiskt verksamma offentliganställda läkare med fritidspraktik, 2. att beslutar hemställa hos regeringen om en översyn av den offentliga vårdens möjlighet att erbjuda psykoanalytisk behandling och för patienten få en ur kostnadssynpunkt mer jämställd behandling hos psykoanalytiskt utbildade psykologer jämfört med behandling hos försäkringsanslutna läkare. 3. att uttalar att en riktad ersättning bör utgå till sjukvårdshuvudmännen till rådgivning i födelsekontroll, 4. att beslutar att ersättning för öppna vårdformer inom psykiatrin skall beräknas efter . 5. att uttalar sig för att avgifterna inom den öppna vården ej bör höjas. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)