mot · G7021166 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1166 och förhållande till de baltiska staterna Många ester, letter och litauer lär betrakta sorn grannlandet med stort G. a. därför bör solidariteten i omfatta också våra baltiska grannfolk i , och . Denna motion vill bidra till fortsatt engagemang för balternas framtid på båda sidor av ! Jag delar med er drömmen att det kommunistiska förtrycket i skall upphöra, att de baltiska folken skall få välja sin egen framtid förklarade dåvarande fp-ledaren , när esterna firade sin nationaldag . Alla människor har rätt till sin frihet, oavsett på vilken sida av vi är födda tilläde hans efterträdare . Han såg baltflyktingamas erfarenheter av 'förtryck och stormaktsövergrepp som en 'styrka också för den svenska demokratin och fortsatte: 'Vi förenas av hoppet att frihetens sak skall segra i förtryckta länder runt om i världen. förklarade i sitt första tal som folkpartiledare att "ingenting skulle mer gagna en varaktig fred än om kommunistregimen i ersattes av en demokratisk regim. Det konstaterandet står inte i någon motsatsställning till vår önskan om avspänning och nedrustning , fortsatte och betonade: "Vi kan inte köpa vår fred på bekostnad av folkens frihet i öst. När debatten om ett kärnvapenfritt blossat upp igen , har den följts med blandade känslor på andra sidan . De sovjetiska makthavarna väkomnar naturligtvis allt som de ser som en försvagning av viljan och förmågan till försvar i väst. För de demokratiska motståndsgrupperna är saken mer sammansatt. Demokrater i öst har lärt sig att vara misstänksamma mot människor i väst, som medvetet eller omedvetet går sovjetiska ärenden. tilltalas de av den ärliga idealismen som ligger i botten hos de flesta fredsaktivister. Det är ju samma slags idealism som får frihetskämpar i exempelvis eller att fortsätta sin kamp mot lögn och orättfärdighet i den supermakt som självutnämnda idealister utomlands anser oövervinnelig. De baltiska demokraterna ser knappast något värde i en kärnvapenfri zon som enbart skulle beröva dagens kärnvapenfria länder i deras valfrihet inför framtida kris- eller krigsfall. En sådan zon skulle enligt dem bara stärka den sovjetiska krigsmaktens övermakt i vårt gemensamma närområde. Det kan i sin tur öka snarare än minska krigsfaran i . De baltiska demokraterna har därför krävt en kärnvapenfri zon som också skulle omfatta och deras egna kärnvapenspäckade hemländer En sådan kärnvapenfri zon i och resten av kan enligt de baltiska demokraterna öka alla nordiska folks möjligheter att klara sig undan ett kärnvapenkrig. Kravet på en kärnvapenfri zon i , som också skulle omfatta och , stöddes i en resolution vid Sverige-esternas stora kulturfestival i pingsten 1983, ESTIVAL 83. Också vi anser det rikigt och viktigt att en kärnvapenfri zon i också omfattar och de angränsande delarna av . Vi stöder därför de baltiska demokraternas krav på en kärnvapenfri zon också i . Många av de kärnvapen som finns där kan ju nå också svenskt territorium. Balter som öppet motsätter sig förryskningen och ofriheten, militariseringen eller den koloniala exploateringen av deras hemländer riskerar ständigt förföljelse från de sovjetiska säkerhetsorganens sida. Samtliga de estniska, lettiska och litauiska demokrater som undertecknade vädjan om en kärnvapenfri zon i hade fängslats, utsatts för husundersökningar, kallats till förhör eller utsatts för andra övergrepp från de sovjetiska säkerhetsorganens sida. De baltiska helsingforsgruppernas medlemmar har drivits i landsflykt, fängslats eller tystats på annat sätt. Den katolska kommittén till försvar för de troendes rättigheter i har fått se sina eldsjälar dömda till långa frihetsstraff för att de öppet vädjat om religionsfrihet. Utrikesminister lovade i att regeringen skulle verka för ökade direktkontakter med , framför allt på kulturens och handelns område. gäller det att gå från ord till handling. För minoritetsgrupper som har rötter i något annat land är det viktigt att upprätthålla kontakter med det landet. Men det är inte lätt, om landet i fråga styrs av en diktaturregim. Det gäller då att utveckla de kulturella kontakterna utan att påtvingas politisk propaganda eller utsättas för utpressning av ideologiskt eller annat slag. De baltiska vetenskapliga konferenserna i har - på ett mycket effektivt sätt - organiserats av , som är en förening av forskare, kulturarbetare och andra personer som aktivt ägnar sig åt baltiska ämnen. Institutet har i stor utsträckning byggts upp genom ideella insatser och ett uppoffrande arbete, utan någon fast inkomstkälla och utan normalt avlönad personal. Vi är därför glada åt att ända sedan konferensernas början kunnat ekonomiskt stödja genomförandet av konferensarbetet. Eftersom ingen annan stat står bakom , bör detta institut betraktas som en svensk organisation. har tillfört nya kontakter på kulturens och vetenskapens område och har inom sitt område framgångsrikt bidragit till att förverkliga internationella kulturpolitik. Desto mer oroande är det att Baltiska institutets framtid nu tycks vara i fara av ekonomiska skäl. Inför årsmötet förklarade styrelsen: Om regeringen inte kan trygga Institutets framtid enligt i våra framställningar redovisade kostnader och behov, har styrelsen inget annat val och måste föreslå årsmötet nedläggning av verksamheten. Det vore en förlust för det svenska samhället och internationella anseende liksom för baltisk forskning i hela världen om detta arbete nu skulle gå till spillo. behövs som ett organ för fortsatt och utbyggt kulturutbyte mellan och några av våra närmaste grannfolk på andra sidan . I detta läge har vi som råkar leva i frihet och fred ett särskilt ansvar. Vi måste göra allt vad vi kan för att stödja freds- och frihetskämpar, kristna medborgarrättsvänner, miljöaktivister och andra som enbart med ordet som vapen försöker bekämpa missförhållandena på andra sidan . Förryskningen, ofriheten, miljöförstöringen och militariseringen är de största hoten mot våra baltiska grannfolks framtid. Inflyttningen av ryssar till de baltiska staterna är större än det inhemska födelseöverskottet. Enligt den senaste sovjetiska folkräkningen har förryskningen nått längst i . Bara 53,av befolkningen där var letter , medan esterna utgjorde 64,av befolkningen i och litauerna hållit sin andel kring i . Vi bör göra klart för de sovjetiska makthavarna att den svenska inställningen till i hög grad kommer att påverkas av huruvida de sovjetiska makthavarna låter våra baltiska grannfolk överleva som särpräglade kulturfolk. För det krävs att esterna, letterna och litauerna kan vidareutveckla sina nationella och kulturella arv i större frihet än . I anda bör verka för friare rörelser för människor och idéer över gränserna. Vi vänder oss också mot ensidigheten i förbindelserna mellan och . , letter och litauer i har utan större svårigheter kunnat ta emot sovjetbaltiska böcker och kulturtidskrifter. Exilbaltiska böcker och tidskrifter har däremot regelmässigt fastnat i tullen och den sovjetiska censuren. var det möjligt att ringa direkt mellan och . har också de direkta teleförbindelserna över skurits ned kraftigt. Regeringen bör kräva att sovjetmyndigheterna återupprättar de direkta teleförbindelserna mellan våra baltiska grannländer och oss i och andra västländer. Från baltiskt håll har man vädjat att nuvarande utlandssändningar skall byggas ut. Vid sidan av sändningarna på ryska vill man också ha nyhetssändningar och saklig information på estniska, lettiska och litauiska. Det är visserligen sak att bestämma omfattningen och utformningen av sina utlandssändningar. Men visst vore det värdefullt om företaget i anda kunde bidra till ett jämnare och mer allsidigt informationsflöde över . Sändningar på estniska, let tiska och litauiska från till våra baltiska grannländer skulle utgöra ett nyttigt komplement till motsvarande sändningar på svenska från i första rummet Rigas och radio. Det för oss över till balternas förhållanden i . Lika väl som baltiska demokrater på andra sidan vädjat om sakliga nyhetssändningar på de baltiska språken, har baltiska aktivister i vårt eget land krävt framför allt estniskspråkiga sändningar i radio och TV för den estniska minoriteten i . Esternas Representation i vände sig till radionämnden och klagade över att det inte förekom några program på estniska, trots att esterna hör till de äldsta och största minoriteterna i . riktade också skarp kritik mot som ansågs ha brustit mot åläggandet om särskild hänsyn till kulturella minoriteter. Trots detta har ingen regelbunden programverksamhet på estniska kommit i gång. Fram till hade bara två estniskspråkiga TV-program och några sporadiskt återkommande radioprogram sänts. Det är en anmärkningsvärd nonchalans från programföretagets sida mot radionämndens uttalande. I sista rummet går detta ut över esternas rätt till regelbunden information på sitt eget språk i . Argumentationen att esterna redan kan svenska håller inte. Det kan även de flesta inom de andra folkgrupper som f. n. har egenspråkiga sändningar i radio och TV. Men framför allt behöver esterna regelbundna sändningar på det egna språket för att kunna behålla språket och lära sina barn och ungdomar det på ett korrekt sätt. Letterna i är betydligt färre än esterna, men de är tillräckligt många för att motivera även några program på lettiska i riksradion . Också i fråga om presstödet finns anledning att lyssna på de baltiska kraven och önskemålen. Jag kan bara lova att i fortsätta kampen för rättvisa åt sade dåvarande fp-ledaren i sitt tal på nationaldag . I regeringsställning var med om att undanröja de värsta orättvisorna mot minoritetstidningar som utges i detta land på annat språk än svenska. Men fortfarande förekommer onödiga särbestämmelser som riktas mot tidningar som Eesti Päevaleht (). Fp-riksdagsmannen riktade i en fråga till utbildningsministen uppmärksamheten på detta. Han påpekade att tidningar som utges i vårt land på annat språk än svenska måste ägna minst hälften av utrymmet i varje enskilt tidningsnummer åt nyheter och annan information samt debatt om förhållanden i .. Denna bestämmelse skapar oro och osäkerhet hos de tidningar det gäller. De kan aldrig vara säkra på om myndigheterna kommer att godta ett visst material som svenskt eller inte. Hur skall man t. ex. räkna en diskussion om en bok skriven av en svensk författare och utgiven i , men som handlar om exempelvis eller ? Det kan knappast anses rimligt att en tidning skall kunna förlora presstöd i miljonklassen bara för att myndigheterna bedömer vissa artiklar annorlunda än tidningens egen redaktion. Det är inte heller lyckligt om journalisterna vid en sådan minoritetstidning, i en redan pressad konkurrenssituation, tvingas till innehållsmässiga prioriteringar som inte känns journalistiskt motiverade - bara för att kunna känna sig på den säkra sidan i förhållande till det svenska presstödets regler. Vi föreslår sådana ändringar av de nuvarande rigida bestämmelserna i presstödskungörelsen att invandrare och minoritetstidningar som skall slippa nuvarande oro och osäkerhet på denna punkt. En annan viktig fråga för esternas och letterna överlevnad som särpräglade folkgrupper också i vårt eget land är skolundervisningen. När de baltiska flyktingarna kom i sina ranka, överfyllda flyktingbåtar över den höststormiga , kom de till ett land som ännu var ganska ovant vid invandrare och flyktingar. Redan i flyktinglägren grundade de skolor på modersmålet för sina barn och ungdomar och inledde sitt livliga kulturskapande. Balterna mötte dock inte alltid den förståelse de väntat sig, t. ex. när de ville behålla sina skolor också sedan de lämnat lägren. Men balterna påminde sitt svenska värdfolk om att exempelvis estlandssvenskarna i det självständiga fått driva egna skolor - varför skulle då estniska (eller lettiska) flyktingar behandlas sämre i efter kriget. Balterna stod på sig och fick behålla sina skolor. Tack vare elevernas goda studieresultat erhöll skolorna också statligt och kommunalt stöd. Esterna, som är av en av de få invandrar- och minoritetsgrupper som är stor nog för att bära upp egna skolor, har numera byggt upp ett egenspråkigt skolsystem från förskola till universitetsutbildning (i estniska). Det enda som f. n. saknas är ett högstadium vid någon av de estniska grundskolorna i eller . Skolmyndigheterna har ställt sig avvisande därför att en så liten skola som exempelvis Estniska skolan i inte kan erbjuda sina elever alla valmöjligheter de anses ha rätt till på högstadiet. Vi anser att en sådan valmöjlighet för dessa elever kunde vara just rätten att få gå kvar i Estniska skolan också på högstadiet. Estniska skolan kan tjäna som förebild för andra skolor i , sade fp-ledaren sedan han besökt i inför . Sådana småskolor med den fina kontakt man tycks ha mellan eleverna, mellan elever och lärare och mellan lärare och föräldrar, bör allmänt uppmuntras och inte motarbetas. De estniska skolorna i är naturligtvis värdefulla inte minst för att de underlättar för föräldrar som så vill att förmedla sitt estniska kulturarv till barnen. Men det vore också värdefullt med mer och bättre undervisning om i svenska skolor. Det är visserligen inte eller centrala myndigheters sak att i detalj föreskriva innehållet i undervisningen i våra skolor, men det hindrar inte en politisk viljemarkering. Det är naturligtvis inte bra om de flesta svenska gymnasister eller ens grundskoleelever - går ut skolan utan att ha en aning om exempelvis att huvudstaden i vårt grannland heter . borde ägnas större uppmärksamhet i den svenska skolundervisningen i geografi, historia och samhällskunskap därför att det rör sig om grannfolk med vilka svenskarna har haft kontakter . Därför att stormaktstid börjar och slutar i . Därför att förbindelserna var förhållandevis livliga under den baltiska självständighetstiden mellan första och . Därför att tiotusentals baltiska flyktingar, deras barn och barnbarn lever mitt ibland oss här i . Och sist men inte minst, därför att ökad information om ofriheten och orättvisorna i , och - och i resten av sista diktaturer kan bidra till att göra också svenska ungdomar till ännu mer övertygade demokrater. Det vore av samma skäl värdefullt om svenska massmedier informerade mera om förhållandena i våra baltiska grannländer. Att sovjetiska myndigheter vägrat att släppa in ett enda västerländskt TV-team i och låta dem arbeta fritt där, får inte bli skäl nog för exempelvis svensk TV att spela med på den sovjetiska diktaturens villkor. Det borde snarare tjäna som en ständig utmaning att på andra sätt söka och sprida information om utvecklingen i dessa våra grannländer. Balter i har råkat ut för att betraktas som ryssar i den svenska folkbokföringen. Balterna i betraktas nämligen av sovjetiska myndigheter som sovjetiska medborgare, om de eller deras föräldrar befann sig i , eller , dvs. ungeför efter den sovjetiska ockupationen. Då infördes sovjetisk lagstiftning i våra baltiska grannländer. Det påtvingade sovjetiska medborgarskapjet har åtminstone tidigare införts också i svenska kyrkböcker. Så skall inte längre ske. Men fortfarande har man från svensk sida inte lyckats få de sovjetiska myndigheterna att överge sin syn på balterna i som sovjetiska medborgare som kan befrias från sovjetiskt medborgarskap enbart av Högsta presidium. En sådan lösning har balterna i vägrat att godta av flera skäl. De vill inte be att bli befriade från något som de aldrig velat kännas vid. Att ansöka om befrielse från det påtvingade medborgarskapet hos Högsta känns för många av dem som att godkänna den sovjetiska erövringen av det gamla hemlandet. Att ansöka om befrielse kostar pengar. Balterna i har ingen större åstundan att skänka pengar till den sovjetiska ockupationsmakten genom att betala en expeditionsavgift för att försöka bli av med sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. Sovjetiska myndigheter har i flera fall vägrat att ens besvara sådana ansökningar. Den som ansöker om befrielse måste fylla i ett detaljerat formulär med närgångna frågor om sig själv och sina släktingar i hemlandet och i landsflykten. Många exilbalter är rädda att svaren kan skada släktingarna där hemma. Den som besvarar frågorna om sina värnpliktsförhållanden i kan också tvingas att bryta mot den tystnadsplikt som den svenska krigsmakten ålagt honom. Den senaste sovjetiska medborgarskapslagen som antogs härom året innebär ingen förändring för Sverigebalternas del. På diplomatisk väg bör därför fortsätta ansträngningarna att nå en överenskommelse med . Den bör gå ut på att personer som erhåller svenskt medborgarskap automatiskt befrias från sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om internationella och bilaterala strävanden i fråga om de baltiska staterna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om villkoren för balterna i . () ()