ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7021731 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1731 Vidareutbildning av förskollärare till lågstadielärare Förskollärare som vidareutbildats till lågstadielärare har särskilt väl främjat samverkan mellan förskolan och lågstadium. Förskollärarutbildning är nu mycket av en återvändsgränd, och möjligheterna till vidareutbildning i likhet med vad som finns för andra lärarkategorier är små. Det är därför angeläget att öka flexibiliteten i en situation med överskott på förskollärare. arbetar mer än andra högskolor med integration mellan reguljär lärarutbildning för barnomsorg och lärarutbildning för lågoch mellanstadiet. Erfarenheterna finns sålunda att bygga vidare på och det finns även beredskap att starta en vidareutbildning av förskollärare till lågstadielärare. Eventuellt kan detta ske genom en omfördelning av ordinarie utbildning av förskollärare. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vidareutbildning av förskollärare till lågstadielärare.
mot · G7021733 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1733 m. fl. Lokalisering till av ett roddgymnasium För att ge ungdomar som är aktiva idrottsutövare möjlighet att kombinera detta med studier har det inrättats en rad s. k. idrottsgymnasier. Många ungdomar har genom denna utbildningsmöjlighet sluppit hamna i en valsituation mellan idrottsutövande eller studier. Mycket talar således för att verksamheten med idrottsgymnasium bör utvidgas till ytterligare idrottsgrenar. är en idrottsgren med gamla anor som engagerar många ungdomar. Inrättandet av ett roddgymnasium skulle ge dessa ungdomar ökade förutsättningar i sin idrott och vara ett stöd för idrottsgrenen som sådan. Därför har visat ett stort intresse för att ett roddgymnasium inrättas. har en mycket aktiv roddklubb, som förfogar över en förnämlig anläggning vid . Anläggningen är byggd för att vara lämplig som såväl tränings- som tävlingsbana och har använts för träningsläger. Ungdomens genomfördes på denna bana och innevarande år planeras en landskamp mot på banan. Vidare kan nämnas att roddsporten har en stark ställning på flera orter i närhet. ingår i gymnasieregion, som har verksamhet vid fyra gymnasieskolor. På dessa skolor finns tillgång till de flesta gymnasielinjer inkl. fyra-åriga tekniska utbildningar och ett rikt utbud av högre specialkurser. Denna väl utbyggda gymnasieskola inom regionen ger goda förutsättningar för ett roddgymnasium. Starka skäl talar därför för att ett roddgymnasium inrättas och för dess lokalisering till . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att begär att regeringen låter utreda frågan om inrättande av ett roddgymnasium, vilket bör lokaliseras till inom gymnasieregion. () ()
mot · G7021735 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1735 m. fl. Många barn och ungdomar inom samtliga skolformer är i behov av särskilt stöd för att på ett tillfredsställande sätt tillgodogöra sig undervisningen. Orsakerna kan vara av fysisk, psykisk, social såväl som pedagogisk karaktär. För att möta dessa behov utbildas speciallärare vid ett flertal högskolor. För exempelvis specialpedagogiska insatser i arbetsenheten eller i den enskilda klassen, främst för elever med läs- och skrivsvårigheter, matematiksvårigheter och/eller anpassningsstörningar bjuds lärare 1 och 2 en vidareutbildning om 20 poäng, vilket motsvarar en termin. Denna vidareutbildning ger behörighet till tjänst som lärare 3 resp. 4 i . Som en följd av utvecklingen i samhället sker kontinuerligt en förändring av skolan. För att blivande speciallärare skall få en fruktbärande utbildning är det nödvändigt att den står i relation till samhällets och skolans utveckling i tiden. Under nuvarande förhållanden har lektorer i specialundervisningens metodik möjlighet att tjänstgöra 4 tim./vecka inom den skolform deras lektorstjänst berör under förutsättning att skolan är i behov av dessa timmars undervisning. Utan erfarenheter av dagens skola kan det vara svårt att förstå och förmedla kunskaper som omfattar den blivande speciallärarens arbetssituation. Det vore därför önskvärt att inte enbart metodiklektorer utan även andra speciallärarutbildare erbjöds möjligheter att inom viss tidsintervall arbeta en sammanhängande period inom lämplig skolform. Genom ett sådant förfarande skulle lärarutbildarnas skolerfarenheter hållas aktuella. Dessutom skulle personalen inom berörda skolor yrkesmässigt berikas genom att på arbetsplatsen få del av speciallärarutbildarnas kunskaper. En reformering av speciallärarutbildningen är att vänta. Regeringen har givit i uppdrag till och universitets- och högskoleämbetet att genomföra en utvärdering och översyn av nämnda utbildning. I samband med denna borde även speciallärarutbildamas behov av och möjligheter till skolpraktik utredas. Med hänvisning till ovan framförda föreslås att beslutar att hos regeringen anhålla om att SÖ och UHÄ, i tillägg till erhållet uppdrag, utreder möjligheten till återkommande skolpraktik för alla speciallärarutbildare. () () () ()
mot · G7021736 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1736 Anslaget till vissa tandvårdskostnader, m. m. I proposition 1983/84: 100 bilaga 10, D 6. Vissa tandvårdskostnader, föreslås att anslaget övergår från att ha varit ett förslagsanslag till att bli ett reservationsanslag samt att patientintäkterna inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Här ger staten med den ena handen och tar med den andra. Denna förändring i anslagsteknik innebär att man minskar möjligheten att se till att inkomsterna får påverka utgifterna. Så uppmuntrar man inte till effektivisering och inkomstmedvetande hos dem som arbetar med tandvården vid de odontologiska fakulteterna. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om reservationsanslag till vissa tandvårdskostnader, 2. att uttalar att patientintäkterna inte inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten utan får disponeras av de odontologiska fakulteterna.
mot · G7021737 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1737 m. fl. Den föreslagna minskningen av antalet nybörjarplatser vid de sociala linjerna i och I budgetpropositionen föreslår regeringen en neddragning med 30 platser vardera på de sociala linjerna i och . Som skäl för denna minskning anger regeringen arbetsmarknadsskäl. Det är enligt vår mening allvarligt om man bygger in marknadsmekanismer inom offentlig verksamhet så till den grad att viktiga samhällsbehov helt kommer i skymundan. Vi vet att de sociala omsorgerna och dignar under en stor arbetsbörda och att stora personalinsatser behövs för att tillnärmelsevis kunna uppfylla intentionerna i socialtjänstlagen. Det som krävs är en offensiv syn inom kommunerna samt att staten ej fortsätter med urholkningen av kommunernas ekonomi. Vid har man visat att kommunen tjänat på att inrätta fler socialsekreterartjänster, genom färre socialbidragsutbetalningar. Vi menar att om reella sociala behov skall täckas och det får vara vägledande såväl inom socialpolitiken som inom utbildningspolitiken finns det inget fog för en neddragning av utbildningsplatserna på sociala linjen. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en neddragning av nybörjarplatser på de sociala linjerna i och , 2. att med ändring i proposition 1983/84: 100 bil. 10, D 9. Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7021738 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1738 I budgetpropositionen, 1983/84:100 bil. 10, återkommer föredragande statsrådet med förslag om en nedläggning av tandläkarutbildningen vid i . I samband med att detta regeringsförslag presenterades i den s.k. Besparingspropositionen (prop. 1983/84:40), har vi i motion 1983/84:137 motsatt oss en nedläggning av tandläkarutbildningen i . utbildningsutskott har ännu ej tagit ställning till frågan utan har skickat ut ärendet på remiss för att få ett fullödigt beslutsunderlag. har ett förslag till ändrad organisation för tandläkarutbildningen i presenterats av tillsammans med odontologiska fakulteten ett som vi bedömer intressant organisatoriskt förslag som innebär besparingar och att tandläkarutbildning fortsättningsvis också kan bedrivas i . Beträffande den besparing om . som nämns i budgetpropositionen, bilaga 10, med anledning av en avveckling av tandläkarutbildningen i verkar det som om denna summa är väl högt tilltagen. mer realistisk summa torde vara . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att med ändring i proposition 1983/84:100 bil. 10, D 10. Utbildning för vårdyrken beslutar anvisa ett med . höjt anslag, avseende tandläkarutbildningen vid i . (vpk) INGA (vpk) (vpk)
mot · G7021741 · 1984-01-23 00:00:00 — Motion 1983/84:1741 Tillsättningen av vikariat sorn lektor vid universitet Vid tillsättning av vikariatstjänst som lektor vid universiteten och högskolorna tillämpas olika förfaranden. I det fall vikariatet är ett s. k. långtidsvikariat på sex månader-två år måste det tillsättas på samma sätt som om det gällt en ordinarie tjänst, dvs. det måste handläggas under medverkan av tjänsteförslagsnämnd. Korttidsvikariat däremot tillsätts utan sådan medverkan. Handläggningen vid tillsättande av långtidsvikariat blir mycket tidskrävande och tar orimligt stora resurser i anspråk med beaktande av att sådana vikariat är vanligt förekommande. Handläggningstiden blir i praktiken ofta så lång att beslut om tillsättningen inte hinner fattas förrän vikariatstiden är slut. I praktiken kommer därför den som upprätthåller korttidsvikariat att fungera under hela den aktuella tiden. Det är ur alla synpunkter angeläget att minska byråkratin och kostnaderna vid våra universitet och högskolor. Att upprätthålla ett förfarande som dessutom tar resurser i anspråk från tjänsteförslagsnämnderna, universitets- och högskoleämbetet och andra universitetsorgan utan att det i praktiken leder till något måste vara helt meningslöst. Det är därför angeläget att regeringen förordnar att endast tillsättande av vikariat skall behöva ske med anlitande av tjänsteförslagsnämnd. Med anledning av det anförda hemställs att anhåller att regeringen begränsar skyldigheten att använda tjänsteförslagsnämnd vid tillsättande av lektorsvikariat vid universitet och högskolor till sådana vikariat som är längre än .
mot · G7021743 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1743 och byggnadsindustrilinje vid högskolan i Vid högskolan i finns yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) inom tre linjer: stålindustrilinjen, träindustrilinjen och verkstadsindustrilinjen. I fråga om stålindustrilinjen finns vissa rekryteringsproblem. Det är därför angeläget att undersöka möjligheterna att genom en breddning av rekryteringsunderlaget förbättra användningen av befintliga resurser. Det finns i ett behov av utbildning inom området jord- och berganläggning samt väg- och vattenbyggnad. Ett lämpligt sätt att tillgodose detta behov är att inrätta en gren mot tung anläggningsteknik inom byggnadsindustrilinjen. Denna YTH-linje bör därför inrättas vid högskolan i fr. o. m. /85. Den nya utbildningen bör finansieras inom befintliga resurser för stålindustrilinjen och samordnas med denna. Härigenom utnyttjas befintliga resurser mera effektivt. Kostnaderna för utveckling av den nya utbildningen bör täckas med medel anvisade för stålindustrilinjen (den del som omfattar berg- och mineralteknisk utbildning), vars kursstart därför bör senareläggas till . Med hänvisning till det anförda föreslås att bemyndigar regeringen att besluta att utbildning på byggnadsindustrilinjen anordnas vid högskolan i fr. o. m. /85. () ()
mot · G7021745 · 1984-01-24 00:00:00 — Det finns på ca 30 orter i . Montessoripedagogiken tillämpas i ett stort antal förskolor och daghem samt på några orter inom ram. Intresset för denna pedagogik är stort bland både föräldrar och kommuner och flera tusen barn står i kö till förskolorna. Enligt vår mening är det angeläget att alternativ pedagogik ges möjlighet att bidra till utvecklingsarbetet i skolan. Lärarutbildningen är dock Montessoriskolornas största problem. Det är en stor nackdel att de lågoch mellanstadielärare som vill vidareutbilda sig inte kan göra det utan att resa till eller för . Trycket från föräldrar till barn i Montessoriförskolorna blir allt kraftigare. De vill gärna ha en uppföljning av pedagogiken på låg- och mellanstadiet. Det finns visserligen möjlighet att inom ramen för nuvarande anslag starta sådan utbildning vid någon av landets högskolor för lärarutbildning. Men intresse finns också i övriga nordiska länder och en samordning av lärarutbildningen skulle kunna ge fördelar både beträffande kontinuiteten i utbildningen och de ekonomiska åtagandena. I har ett medlemsförslag väckts i frågan. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att uttalar sig för en samnordisk Montessorilärarutbildning. () ()
mot · G7021746 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1746 m. fl. Utformningen av timplaner för vissa av gymnasieskolans tvååriga linjer På vissa yrkesinriktade studievägar finns svenska endast i årskurs 1. Vidare finns på samma studievägar ett obligatoriskt tillvalsämne. Alternativen är bl. a. engelska, samhällskunskap och matematik. Tillvalsämnet läses i såväl årskurs 1 som årskurs 2. SÖ har föreslagit att svenska införs i årskurs 2 på de yrkesinriktade studievägarna och att utrymme skapas genom en minskning i yrkesämne. I budgetpropositionen s. 125 föreslås följande: Svenska bör införas i årskurs 2 av dels Te-linjen (fr. o. m. / 85 som ett obligatoriskt ämne i utbyte mot tekniska ämnen), dels Ba-, Be-, Et-, Fo-, Jo-, Li-, Pr-, Sb-, Td-, Tr- och Ve-linjerna samt minst tvååriga linjelika specialkurser (för /85 som ett alternativt obligatoriskt tillvalsämne och fr. o. m. /86 som obligatoriskt ämne i stället för de obligatoriska tillvalsämnena. Det hemställs slutligen att godkänner förslaget. Det som tas upp i propositionen är en timplansfråga som även har andra konsekvenser. Man frågar sig vad som skall hända med de tvååriga tillvalsämnena engelska, samhällskunskap och matematik. Skall de tvååriga studiegångarna i dessa ämnen huggas av och bli ettåriga? Skall de kunna läsas i årskurs 2 genom en minskning av yrkesämnet eller skall de läsas som utökad studiekurs, så att veckotimtalet i årskurs 2 för eleverna blir ? Det är viktigt att svenskans ställning stärks. Regeringens förslag till beträffande timplaner för vissa tvååriga linjer i gymnasieskolan är dock ofullständigt. Regeringen bör därför återkomma till med en komplettering. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utformningen av timplaner för vissa tvååriga linjer av gymnasieskolan. () ()
mot · G7021748 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1748 Per m. fl. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att styrelse fr. o. m. den kommande mandatperioden, dvs. fr. o. m. , skall ges en ny sammansättning. Fackliga företrädare samt en representant för skall knytas till styrelsen som fullvärdiga ledamöter. skall oppositionens representation i styrelsen reduceras med en plats. Förslaget är enligt vår mening oacceptabelt. Den svenska förvaltningstraditionen bygger på i förhållande till regering och riksdag självständiga ämbetsverk. Dessa har att förbereda frågor för politiska ställningstaganden resp. svara för den uppföljning som de politiska ställningstagandena i regering och riksdag föranleder. Enligt vår mening kan det riktas stark och principiellt vägande kritik mot hela tanken att myndigheter skall styras av politiskt sammansatta lekmannastyrelser. De politiska ansvarsförhållandena riskerar med ett sådant system att fördunklas. Styrelseledamöter representerande politiska partier blir lätt gisslan och förlorar därmed den integritet som ett riktigt utövande av det politiska huvuduppdraget kräver. Starka fackliga och liknande influenser i myndigheternas ledningar förstärker å andra sidan redan påtagliga korporativa tendenser i det svenska samhället. Arbetsmarknadens parter kan knappast rätt fylla sin viktiga uppgift om man dessutom tvingas ta ansvar för myndighetsutövning i verkens styrelser. Vi kan alltså för vår del se skäl som talar för en mera djupgående förändring av hela institutionen med lekmannastyrelser i de centrala ämbetsverkens ledning. Intill dess att en sådan mera total översyn kan göras finnér vi däremot inga skäl att i styrelse öka det korporativa inslaget på den politiska representationens bekostnad. bör därför tills vidare behålla den sammansättning den har. Arbetsmarknad sparternas rättmätiga krav på inflytande i frågor av omedelbar betydelse för dem bör tillgodoses på annat sätt än genom styrelseansvar. Med hänvisning till vad som ovan framhållits hemställs att avslår regeringens förslag om ny sammansättning styrelse. () () () ()
mot · G7021750 · 1984-01-25 00:00:00 — Per m. fl. Betydande investeringar i byggnader och utrustning för den högre utbildningen och forskningen gjordes under den högre utbildningens mest expansiva skede och en bit in . byggdes en ansenlig personalstyrka upp. Några kontinuerliga reinvesteringar i den för den högre utbildningen nödvändiga utrustningen har inte gjorts. De riktade satsningar på utrustning som har gjorts främst för forskningsändamål har i regel avsett nyetablerade ämnen eller mycket dyrbar vetenskaplig utrustning. Därutöver har vissa insatser för att vidmakthålla kvaliteten på de vetenskapliga biblioteken gjorts. Avsaknaden av långsiktigt tänkande när det gäller utrustningsreinvesteringar har lett till ett stort ackumulerat investeringsbehov till följd av normal förslitning av en stor del av den utrustning som särskilt för experimentella och laborativa ämnen är oundgänglig i både undervisning och forskning. är den genomsnittliga avskrivningstiden för erforderlig och kvalificerad utrustning , inom vissa områden avsevärt högre. UHÄ har i anslagsframställningen /85 påtalat dessa problem. I budgetpropositionen konstateras endast att några ytterligare medel för ersättningsanskaffning inte är att påräkna. aviseras en anslagsteknisk förändring som skulle innebära att nuvarande utrustningsanslag skulle föras in i universitetens och högskolornas sektors- och fakultetsanslag. Regeringens hantering av investeringsproblemet ger befogad anledning att misstänka att avsikten är att hänvisa problemet till resp. högskola för att slippa de besvärliga avvägningsfrågor av ekonomisk och annan natur som kommer att bli akuta . Eftersom av medlen under sektors- och fakultetsanslagen går till löner och ytterligare anslag för reinvesteringar uppenbarligen inte kommer att föreslås kommer de lokala högskolemyndigheterna i så fall att behöva ta ställning till en mängd svåra avvägningsproblem: o Är andelen lönekostnader rimlig i förhållande till vad som kan disponeras för andra ändamål? o Är det möjligt att klara investeringsbehoven genom omfördelning mellan skilda ändamål utan att personaltätheten blir alltför låg inom vissa sektorer? o Är relationen mellan forskande/undervisande personal och teknisk/administrativ personal godtagbar? o Kan den minskande personalrörligheten och nuvarande åldersstruktur motverkas av insatser för personalutveckling etc.? har vissa men splittrade initiativ tagits för att belysa några av högskolans resursproblem, t. ex. det s. k. resursöversynsprojektet inom , och . Universiteten och högskolorna står emellertid enligt vår mening inför så stora strukturella problem att det kan bli svårt att inom vissa områden upprätthålla den högre utbildningens och forskningens kvalitet med mindre än att särskilda åtgärder vidtas. Regeringen bör därför till lämna en samlad redovisning av situationen i här berörda avseenden med förslag till åtgärder i syfte att skapa rimliga betingelser för den högre utbildningen och forskningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag i fråga om kommande investeringar inom högskolan i enlighet med vad som i motionen anförts. PER () () () () () () () () ()
mot · G7021752 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:1752 Per m. fl. Statsbidragsreglerna för datorutrustning i skolan 1 budgetpropositionen föreslås en betydande satsning på datautbildning i skolan. Vi har i annat sammanhang välkomnat denna satsning. Kunskap i dataanvändning kommer sannolikt att bli av avgörande betydelse på den framtida arbetsmarknaden. 1 fråga om datorutrustning har olika skolor valt olika lösningar för den datautbildning som redan förekommer. Detta har skett inom ramen för det ansvar de lokala skolmyndigheterna har för utrustning såväl i som i gymnasieskolan. Parallellt med denna anskaffning av datorutrustning har statsmakterna genom styrelsen för teknisk utveckling (STU) engagerat sig i framtagandet av en speciell skoldator. , som denna satsning kallats, har resulterat i den s. k. Compisdatorn som på försök har använts i ett urval skolor. har blivit omdiskuterat. a. har kritik riktats mot det faktum att genom projektet ett helt nytt dataspråk utan motsvarighet på arbetsmarknaden introduceras i skolan. Från tillverkare av alternativa datasystem har farhågor väckts i fråga om konkurrensmöjligheterna på den betydande marknad som de svenska skolorna utgör. Det är svårt att bedöma huruvida kritiken mot Compisdatorn har fog för sig eller inte. För tillfället har en sådan analys också begränsat intresse. Viktigare är att tillse att de lokala skolenheterna har full frihet att välja datorutrustning efter egna bedömningar av kvalitet och behov. I budgetpropositionen anför föredragande statsrådet att det stimulansbidrag som föreslås utgå inom ramen för den nu föreslagna datasatsningen på skall baseras på regler som stipulerar vissa grundläggande kvalitetskrav i fråga om datorutrustning och programvara. Välvilligt tolkad är denna upplysning i budgetpropositionen närmast en självklarhet. Från andra utgångspunkter skulle det kunna hävdas att sådana regler skulle kunna användas för att ensidigt främja inköp enbart av den datorutrustning som staten genom STU engagerat sig i. Vi finnér det som nämnts självklart och viktigt att skolorna själva får avgöra vilken datorutrustning man finner lämpligast. bör göra ett uttalande av denna innebörd inför fastställandet av de regler på vilka bidragsgivningen skall vila. t| 1983/84. Med stöd av vad som ovan framhållits hemställs att uttalar sig för att statligt stöd till skolornas datorinköp inte skall förknippas med villkor som direkt eller indirekt verkar konkurrenshämmande. () () () ()