mot · G702916 · 1984-01-19 00:00:00 — Den redovisade neddragningen av antalet dagsverken i konstlad sysselsättning är möjlig endast genom en särredovisning av de nya insatsformer som genomförts . I realiteten innebär budgetförslaget fler människor i konstlade jobb: Beredskapsarbeten i offentlig sektor 4 milj. dagsv. Rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten 3 milj. dagsv. Dagsverken i ungdomslag 4,5 milj. dagsv. SUMMA 11,5 milj. dagsv. Utöver dessa föreslagna resurser förutsätter man också att /84 disponera finansfullmakten (2,) för extra åtgärder under budgetåret. Omräknat i dagsverken innebär finansfullmakten att regeringen disponerar över drygt 5 miljoner dagsverken extra. Totalresurser för /85, som arbetsmarknadsministern begär godkännande av, är därför något av ett nytt världsrekord i konstlad sysselsättning (16,5 miljoner dagsverken). Under innevarande budgetår och i ett sämre konjunkturläge bedöms utfallet bli 11 12 miljoner dagsverken. Regeringen tycks räkna med en sämre arbetsmarknad än vad man låter påskina. Denna ständigt fortgående ökning av AMS-jobben kan ej fortsätta. Alla ansträngningar måste i stället inriktas på att placera de arbetslösa i riktiga jobb. Därför bör ramen för sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret beräknas konjunkturneutralt i enlighet med tidigare praxis. Avsteg kan endast göras för ungdomslagens genomförande. Våra förslag nedan utgår från denna utgångspunkt. För beredskapsarbeten i den offentliga sektorn beräknas behovet vara 3,5 miljoner dagsverken. Rekryteringsstödets omfattning uppskattas bli 1,5 miljoner dagsverken. Antalet ungdomar i dagsverken inom ramen för ungdomslagen bghandlas under punkten ungdomslag. I samband med beslut om ett nytt rekryteringsstöd genomfördes vissa förenklingar och bidragsjusteringar för att likställa subventionerna för detta och de enskilda beredskapsarbetena. Statsbidraget sattes till av lönekostnaden. Det är nu dags att gå vidare och genomföra den fullständiga förändringen också vad gäller offentliga beredskapsarbeten i och landstingskommunal regi. Flogsta statsbidrag för samtliga dessa insatsformer bör fr. o. m. vara . Motiven för denna förändring är flera. Den offentliga sektorn bör inte favoriseras framför den privata i nuvarande situation, då vi önskar att hålla tillbaka tillväxten i offentlig verksamhet och skapa tillväxt i de privata sektorerna i ekonomin. Statens underskottsproblem gör det nödvändigt att på alla sätt minska kostnaderna också inom arbetsmarknadspolitikens område. Lika bidragsnivåer förenklar och effektiviserar handläggningen av de många olika insatsformerna och gör det lättare för arbetsgivarna att få översikt över hur det påverkar just deras arbetsplats. På grund av det ansträngda statsfinansiella läget och kravet på återhållsamhet med utgifterna anvisar vi 10 milj. kr. för industribeställningar och förordar att försöksverksamheten med sysselsättningsskapande åtgärder inom ramen för här anvisade resurser. Det totala anslaget för sysselsättningsskapande åtgärder för /85 kan mot bakgrund av ovanstående beräknas till 1 . Inköp av utrustning till AMU Besparingsbehovet motiverar stor återhållsamhet med investeringsmedel inom arbetsmarknadsutbildningen. Vårt förord för en snabb samordning med de kommunala utbildningsresurserna redan under kommande budgetår kan också minska behovet av nyinvesteringar. För detta ändamål beräknar vi behovet till 30 milj. kr. för /85. De av regeringen föreslagna extra medlen på 6,2 milj. kr. Behovet av ytterligare insatser får i vanlig ordning göras under budgetårets lopp och regeringen kan därvid återkomma till på tilläggsbudget. Budgetförslagen avseende är enligt vår uppfattning stramt hållna. I det korta perspektivet synes det svårt att göra mer genomgripande förändringar och besparingar. På lång sikt måste emellertid också dessas verksamhet anpassa sig till det kärva statsfinansiella läget. För arbetarskyddsstyrelsen anvisar arbetsmarknadsministern ett extra anslag om 1,8 milj. kr. som kompensation för huvudförslaget. Dessa kostnader bör enligt vår mening kunna inrymmas inom ett anslag beräknat på basis av huvudförslaget. Behovet av en intensifierad och brett upplagd forskning i arbetsmarknadsfrågorna växer i takt med att arbetslösheten stiger och arbetsmarknaden fungerar allt sämre. Den forskning som bedrivs sker till stor del inom ramen för Arbetslivscentrum. Denna forskning finansieras i huvud sak med medel från arbetarskyddsfonden. I övrigt sker viss forskning vid universiteten som finansieras av andra uppdragsgivare. Många av dessa har anknytning till arbetsmarknadsmyndigheterna. Detta har inneburit att den forskning som bedrivits blivit ensidigt inriktad. måste därför den fria forskningen kring arbetsmarknadsrelaterade frågor vid universiteten öka. På detta sätt förbättras kunskapsunderlaget för alla instanser i samhället som arbetar med arbetsmarknadspolitiska frågor. Under /85 bör därför forskningsrådsnämnden (FRN) tillföras 10 milj. kr. ur arbetarskyddsfonden för fördelning till arbetsmarknadsinriktade forskningsprojekt vid universiteten. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående riskerna för långsiktigt hög arbetslöshet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående riktlinjer för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av en anpassning av ungdomarnas ingångslöner i förhållande till den äldre och erfarna arbetskraften, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående riktlinjer för att främja ungdomarnas situation på arbetsmarknaden, 5. att hos regeringen begär förslag som underlättar nyföretagande bland ungdomar i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående kompletterande lönebidragsfinansierad lärlingsutbildning för svårplacerade ungdomar mellan , och att för denna verksamhet anvisar ett nytt förslagsanslag med benämningen Lärlingsutbildning för svårplacerade ungdomar av . för /85, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående verksamheten i ungdomslag, 8. att till verksamheten i ungdomslag under anslaget B16. Statsbidrag för ungdomslag för /85 anvisar ett förslagsanslag av , * Se även motion 1983/84:917. 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående den framtida , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en förstärkning av arbetsförmedlingarnas resurser, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående ändringar i lagen om arbetsförmedling fr. o. m. , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående tillsynen av enskild arbetsförmedling, 13. att beslutar att avskaffa lagen om obligatorisk platsanmälan fr. o. m. , 14. att för arbetsmarknadsservice för / 85 under anslaget Bl. Arbetsmarknadsservice anvisar ett förslagsanslag av 1 , 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående riktlinjer för , 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen /85, 17. att under anslaget B2. Arbetsmarknadsutbildning för /85 anvisar ett reservationsanslag av 1 , 18. att under anslaget B3. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för /85 anvisar ett förslagsanslag av I , 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående riktlinjer för sysselsättningsskapande åtgärder för /85, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående statsbidrag till beredskapsarbeten i kommunerna, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående industribeställningen för /85, 22. att under anslaget B4. Sysselsättningsskapande åtgärder för /85 anvisar ett reservationsanslag av 1 , 23. att under anslaget B8. Inköp för arbetsmarknadsutbildningen för /85 anvisar ett reservationsanslag av , 24. att avslår regeringens begäran om en utökning av antalet tjänstgöringsdagar med högst 50 000 för vapenfria tjänstepliktiga för /85, 25. att under anslaget B14. Vapenfria tjänstepliktiga för /85 anvisar ett anslag av , 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående arbetsmarknadsforskningen. () () ()