mot · G7021363 · 1984-01-23 00:00:00 — 1 en seriöst bedriven näringsverksamhet är dessa möjligheter utomordentligt små. I takt med att aktiebolagen åläggs att utse kvalificerade revisorer torde skatteflyktsmöjligheterna minska ytterligare. Vi anser därför att företagsskattekommittén bör se över fåmansföretagsreglerna i syfte att ta bort de regler som inte är oundgängligen nödvändiga. Vi anser också att kommittén bör studera de skattemässiga reglerna avseende kapitalförluster. Kapital som en företagare satsar i sitt företag är ofta lånade medel. Misslyckas företagaren och förlorar sina pengar står han utan möjlighet till efterföljande kompensation. Enligt nuvarande regler beskattas vinst vid försäljning medan förlust vid avveckling genom konkurs eller på annat sätt inte får dras av mot senare uppkomna vinster. Detta kan på grund av marginalskatteeffekterna leda till en ohållbar privatekonomisk situation för den företagare vars satsning gått snett. Kommittén bör därför lägga fram förslag som klarar dessa problem. För att möjliggöra ett snabbare utredningsarbete i företagsskattekommittén och med tanke på de ytterligare utredningsuppdrag som kommittén bör få, anser vi att den bör ges ökade resurser. Det är ett stort antal förslag som i avvaktan på utredningens arbete inte kan slutligt behandlas. Vi anser att det är mycket angeläget att kommittén mycket snart kan avsluta sitt arbete. Den centerledda regeringen beslöt 1980 att bemyndiga ekonomiministern att tillkalla en särskild utredare för att utreda de små och medelstora företagens Finansiella situation. Den särskilde utredaren blev ambassadör . avgav utredaren betänkandet Tillväxtkapital (SOU 1981:95). småföretagspaket som framlades av mittenregeringen ingick som en viktig del förslag syftande till att underlätta riskkapitalförsörjningen för de mindre företagen. Dessa byggde på den nordenfalkska utredningens betänkande. Åtgärderna har haft stor betydelse för de små och medelstora företagen. Utredningsmannen har kommit med ytterligare ett betänkande, Kreativ finansiering (SOU 1983:59). 1 betänkandet behandlas ett stort antal förslag som kan få stor betydelse för småföretagens utvecklingsförmåga. Det är angeläget att dessa förslag bereds med skyndsamhet och att en proposition snabbt kan föreläggas . Bland utredningsförslagen vill vi särskilt peka på följande. Utredningen föreslår en rad åtgärder när det gäller att underlätta finansieringen för småföretag. En av dessa är utgivandet av en särskild premieobligation med skattefri avkastning, vilken möjliggör lågräntelån till företagen. Lånevolymen beräknas ligga i storleksordningen 100 200 milj. kr. Utredningen framlägger vidare förslaget att lättnadsregelns tillämpning vid arvsbeskattningen skall utvidgas till sådana icke börsnoterade aktier som i större eller mindre omfattning omsätts på kapitalmarknaden. Samma värderingsprincip som vid förmögenhetsbeskattningen skulle då komma att gälla vid beräkningen av arvsskattepliktigt belopp. En utvidgning av lättnadsregeln föreslås när det gäller gåvor där gåvan inte avser hela givarens rätt till förvärvskällan. F. n. är den aktuella regeln endast tillämplig när hela verksamheten ingår i gåvan eller gåvorna. Förslag framläggs också om att vid beräkningen av arvs- och gåvoskatterna hänsyn skall tas till latenta skatteskulder som belastar näringsverksamheten. Det kan nämligen förekomma att en arv- eller gåvotagare drabbas av skatt på skatten. Utredningen berör även de problem som orsakas av de införda kvittningsförbuden mellan olika förvärvskällor både när det gäller skatter och egenavgifter. Frågan om avdragsbegränsningen inom skattesystemet är föremål för behandling inom företagsskattekommittén. Enligt vår uppfattning bör kommittén även få i uppdrag att se över de införda reglerna när det gäller egenavgifterna. Nej till breddat underlag för produktionsfaktorsskatten 1 en departementspromemoria (Ds Fi 1983:21) framlades förslag om breddat underlag för produktionsfaktorsskatten. Enligt detta förslag skall fysisk person som redovisar inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse betala en grundavgift om till socialförsäk ringen i de fall egenavgifter f. n. inte utgår. Detta gäller för inkomster från bl. a. arrende och skogsavverkning, uttag från skogskonto i vissa fall där inkomsttagaren inte deltagit med några egna arbetsinsatser, s. k. B-inkomst. Det gäller också för bl. a. hyresfastigheter och innebär att hyrorna kan komma att öka. Det föreliggande utredningsförslaget anser vi vara behäftat med så allvarliga brister att det inte kan läggas till grund för någon lagstiftning i frågan. Någon analys av de samhällsekonomiska effekterna av förslaget finns inte utförd. Det finns redan på denna grund starka skäl för ett avvisande. Förslaget innehåller också möjligheter till kringgåendeförfaranden som synes vara svåra att förhindra. Åtgärder i syfte att minska dessa brister kommer i så fall att ytterligare komplicera vårt redan alltför krångliga skattesystem. De regler som promemorian innehåller innebär också att inkomsttagarna inte skall behandlas lika. Man gör åtskillnad mellan fysiska och juridiska personers beskattning. Detta är ett förhållande som vi inte kan acceptera. bör därför ge regeringen till känna att förslaget inte bör genomföras. Inrätta privata investeringskonton (nyetableringskonton) Vi har från sida i en särskild motion föreslagit inrättande av privata investeringskonton. Förslaget innebär att insättningar på kontot skall berättiga till en skattereduktion av insatt belopp. Endast ett ökat sparande skall berättiga till skattereduktion. Skattereduktionen skall sedan kvarstå så länge inget uttag görs från kontot. När medlen sedan lyfts skall det åligga ifrågavarande kreditinstitut att inbetala reduktionen till statsverket. Systemet skall även kunna omfatta sparande i aktiesparfonder. bör det också vara möjligt att införa regler som medger att de sparade medlen utan skattekonsekvenser kan överföras till annat produktivt sparande, t. ex. eget företag. Detta förslag överensstämmer i stort sett med de tankar som och presenterade i sitt förslag till Småföretagsproposition . I detta har man med ett förslag om inrättande av nyetableringskonton. Man skriver om detta bl. a. följande i sin skrift: Vi föreslår nu att motsvarande åtgärder (som de åtgärder som underlättat de börsnoterade företagens kapitalförsörjning) även vidtas för att underlätta försörjningen av kapital till helt nystartade företag. Den viktigaste åtgärden är att konstruera ett skattesystem som gör det möjligt att bygga upp privat kapital som kan användas för investeringar i nystartade företag. Därtill bör medborgarna få rätt till avdragsgilla avsättningar till nya företagsfonder. Fonderna skall kunna tas i bruk inom och göra det möjligt för innehavaren att starta ett företag, alternativt återförs fonden till beskattning. Vi är övertygade om att allt fler kommer att ansluta sig till vårt förslag. Det borde ha utsikter att bli en framgångsrik och uppskattad sparform inte minst för småföretagarna. Klargör företagens arbetsgivaransvar för skatter och avgifter Frågan om vem som är arbetstagare, uppdragstagare eller rörelseidkare har kommit att uppmärksammas allt mer . Orsaken är att några märkliga fall där stor oklarhet rått har redovisats i massmedia. Den närmare gränsdragningen mellan begreppen arbetstagare, uppdragstagare och rörelseidkare på socialförsäkringsområdet bestäms i rättspraxis. ger ut en broschyr som vägledning vid bedömningen av vem som är att ses som arbetstagare eller uppdragstagare. Reglerna om skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter är tvingande. Därav följer att ett avtal, som träffas mellan parterna om att en arbetstagare eller en uppdragstagare själv skall betala sina socialavgifter, inte fritar arbetsgivaren eller uppdragsgivaren från skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter. Gränsdragningen mellan anställningsförhållanden och verksamhet med karaktär av rörelse har betydelse även på skatteområdet, exempelvis för frågor om huruvida skatteavdrag skall göras och om mervärdeskatt skall betalas. 1 socialförsäkringsutskottets betänkande om socialavgifter (SfU 1983/ 84:3) behandlades denna fråga. Utskottet var väl införstått med de gränsdragningsproblem som nuvarande avgiftsbestämmelser kan ge upphov till. Frågan ingår i socialavgiftsutredningens (S 1981:04) uppdrag, och utredningens förslag väntas komma . Enligt vår uppfattning måste denna fråga få en lösning med det snaraste. Även om en viss förbättring kommit till stånd för småhusägare och lägenhetsinnehavare genom beslut om begränsning av de nämndas uppgifts- och avgiftsskyldighet m. m. Finns det fortfarande exempel på att nuvarande regler inte fungerar tillfredsställande. Det utredningsarbete som pågår måste därför med skyndsamhet avslutas så att regering och riksdag kan besluta om de ändringar i gällande lagar som erfordras för att skapa klarare och mer entydiga regler. Nuvarande tillstånd är till stor skada för de småföretag som strävar efter att följa gällande regler som enskilda kan drabbas av kostnader som de inte räknat med. Företagens uppgiftslämnande har på olika sätt underlättats genom beslut av de centerledda regeringarna. De av dessa regeringar beslutade åtgärderna, framför allt införandet av skyldigheten för myndigheterna att samråda med företagens uppgiftslämnardelegation innan beslut fattas om inhämtande av uppgifter från företagen, har varit betydelsefulla. Uppgiftslämnandet är ur företagssynpunkt betungande. Därför måste ständigt en noggrann avvägning göras mot behovet av de uppgifter som efterfrågas. Det krävs i ett utvecklat samhälle som det svenska rätt omfat tande information för att beslut om olika åtgärder skall kunna fattas på ett tillförlitligt underlag. Uppgiftslämnandet måste dock enligt vår uppfattning begränsas till vad som oundgängligen är nödvändigt. Det är angeläget att dessa frågor prövas noggrant innan nya uppgiftsskyldigheter införs. Rätten för myndigheterna att inhämta uppgifter bör preciseras och författningsregleras i högre grad än vad som är fallet f. n. Ett exempel på ett uppgiftslämnande som ofta väcker stor irritation är skyldigheten för företagsledare m. fl. i fåmansföretag att avge den s. k. blankett 10. Enligt taxeringslagens 30 § 3 mom. skall uppgift lämnas på särskilt formulär om företagsledarens med fleras arbetsuppgifter i företaget, om vad han tillskjutit till eller uppburit från företaget i form av pengar, varor eller annat, om utgifter för hans privata kostnader som företaget bestridit, samt om avtal eller andra därmed jämförliga förhållanden mellan honom och företaget. Enligt vår uppfattning bör en utvärdering av detta stadgande komma till stånd. Det bör därvid prövas om inte tillräckliga uppgifter i stället kan infordras efter särskild anmaning till den som omfattas av det nuvarande stadgandet. Genom beslutet att alla aktiebolag skall ha en kvalificerad revisor borde erforderlig kontroll kunna uppnås. bör hos regeringen begära en särskild översyn av stadgandet inom ramen för skatteförenklingskommitténs arbete eller i annan form. I proposition 1982/83:53 föreslog regeringen att reglerna för fastställande av preliminär B-skatt skulle ändras. Förslaget som antogs av socialistiska majoritet innebar att preliminär skatt skall debiteras av föregående års slutliga skatt. De tidigare reglerna innebar att samma skatt skulle utgå preliminärt som debiterats slutligt . Inkomstutvecklingen för de egna företagarna och i synnerhet jordbrukarna har varit mycket svag . Företagarna har i genomsnitt endast haft en femprocentig inkomstökning . Med tanke på de inflationsmål som regeringen satt upp är det minst sagt märkligt att preliminärskatten skall ökas . Enligt vår uppfattning bör preliminärskattedebiteringen återgå till tidigare nivå. De nya reglerna har inneburit en ökad administrativ belastning för såväl skattskyldiga som för skattemyndigheterna. Många har tvingats att inlämna preliminära självdeklarationer och dessa har i sin tur nödvändiggjort granskning och särskilda utfärdanden av nya skattsedlar. bör därför ändra 13 § uppbördslagen till dess tidigare lydelse. Förenkla inbetalningen av skatter och avgifter Enligt uppbördslagen skall arbetsgivaravgifter och moms betalas in till statsverket via postgirot. För många jordbrukare som är kunder i bankerna och som gör sina betalningar genom bankgirot är detta till uppenbart förfång. Dessa bank/bankgirobetalande kunder drabbas av betydande merkostnader genom att de måste använda avvikande rutiner för att betala arbetsgivaravgifter och moms. När det gäller direkta skatter finns det möjlighet att använda sig av bankinbetalning. Detta möjliggör för företagen att ha kvar pengarna på bankkontot längre än vad som är möjligt vid inbetalning av moms och arbetsgivaravgifter. Både av förenklingsskäl och ekonomiska skäl är det enligt vår uppfattning angeläget att de inbetalningsrutiner som gäller för direkta skatter kan tillämpas för alla företagens betalningar till statsverket. Regeringen bör därför vidta erforderliga åtgärder för att detta förhållande skall uppnås. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om småföretagspolitikens inriktning, 2. att beslutar anvisa . för inrättande av fyra hemslöjdskonsulenter i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående stöd till den glasindustrin. () () () () () () () i () () () () . () () . ÅSLING (c) * Se även motion 1983/84:1364.