mot · G702872 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Regionalpolitiska insatser i inre och södra Särskilda regionalpolitiska åtgärder är nödvändiga i de inre delarna av och södra för att utveckla näringslivet och skapa nya arbetstillfällen och bevara befintliga. Det allra nödvändigaste är att förhindra den mycket kraftiga och långvariga avfolkningen av landsbygden. I det nu aktuella området har avfolkningen av landsbygden varit bland de kraftigaste i landet. har landsbygden förlorat nära hälften av sin befolkning dvs. över 37 000 människor. Ett särskilt anslag på 20 milj. kr. för utvecklingsinsatser i området bör anvisas för kommande budgetår. Det område det gäller omfattas av ett sammanhängande bälte som berör kommunerna i , , och i , , , , , och i län, och i . Även kommun i samma län, fast den inte ligger i direkt anslutning till länsgränserna, uppvisar samma negativa trend i vad gäller befolkningsutvecklingen. Den allvarliga situationen kan illustreras med hjälp av sifferuppgifter över strategiska variabler. Den mycket kraftiga avfolkningen av landsbygden framgår av följande tabell. 1 1983/84.3 sami. Tabell: Befolkningsutveckling på landsbygden Källa: Folk- och bostadsräkningarna, SCB. Om man delar upp perioden och jämför avfolkningen på landsbygden i det aktuella området med avfolkningen på landsbygden för riket som helhet uttryckt i procentuell minskning får man följande dystra besked: Tabell: Avfolkning på landsbygden i procent Avfolkningen av landsbygden i det aktuella området är betydligt kraftigare än för riket som helhet. var avfolkningen inte högre än för riket i sin helhet. Tabellen visar också att avfolkningen fortgått kraftigt även senare period. Som jämförelse kan nämnas att det är samma siffra som för . Av Norrlandslänen är det bara som uppvisar en högre siffra, nämligen 7,. Medan landsbygdens avfolkning mattats betydligt i landet som helhet har den i det här aktuella området ökat än kraftigare. Detta är en mycket oroande tendens för framtiden. Den negativa tendensen i området understryks också av det faktum att i fyra av kommunerna, nämligen , , och , minskade även tätortsbefolkningen . Avfolkningen för med sig en rad problem. I brist på arbete och högre utbildningsmöjligheter är det i första hand de yngre som tvingas flytta. Åldersstrukturen har på grund därav förskjutits uppåt. Andelen invånare sammantaget i kommunerna som är är mycket stor. Tabell: Andel av befolkningen Källa: FOB. Sorn jämförelse kan nämnas att län uppvisar tillsammans med den högsta siffran av samtliga län. Den siffran överträffas av t. ex. med 5,5 och . Den höga åldersstrukturen medför i sin tur att skattekraften minskar. Befolkningstalen kommer framåt att kraftigt gå ned på grund av de höga dödlighetstalen och följande lägre födelsetal. Den kommunala servicen blir därmed svårare att upprätthålla på en godtagbar nivå. Underlaget för kollektivtrafiken minskar och kommunikationerna försämras. Det påverkar i sin tur etableringsviljan hos industriföretagen negativt och sysselsättningsproblemen förvärras. På grund av ändrade definitioner av sysselsättningsbegreppet föreligger svårigheter att återge den verkliga förändringen av sysselsättningen. Antalet sysselsatta har gått ned kraftigt, främst i glesbygden och på mindre orter. Tabell: Förvärvsarbetande dagbefolkning 1 Fr. o. m. 1975 medräknas även deltidsarbetande . 2 Fr. o. m. 1980 medräknas även medhjälpande kvinnor i jordbruket. Källa: FOB. Sysselsättningen har gått ned i huvudparten av kommunerna, trots att definitionen har vidgats två gånger . För är siffran 1000 lägre, trots förändringarna, och i över 600 och i nära 500 lägre 1980 jämfört med . Fr. o. m. 1975 räknas alla deltidsarbetande och mer in i statistiken. Beaktar man den mycket kraftiga ökningen allmänt av deltiderna som var fallet just senare del är siffrorna här mycket dystra. De visar dessutom på en mycket ojämn utveckling inom området beroende på just glesbygdens problem. Endast fyra kommuner i hela hade ogynnsammare sysselsättningssiffror än de som visar. Yrkesverksamhetsgraden är låg särskilt bland kvinnorna. Tabell: Yrkesverksamhetsgraderna för kvinnor , 1980 Källa: SCB. Gemensamt för det aktuella området är bl. a. en hög sysselsättning inom jord- och skogsbruk samt en industriell verksamhet som brottas med svåra strukturproblem. I den norra delen dominerar träindustrin, och i den södra är glasindustrin mest betydelsefull. De aviserade neddragningarna i regeringens budgetproposition av stödet till glasindustrin kan allvarligt försämra branschens numera något positivare framtidsutsikter. För den träarbetande industrin är framtidsutsikterna dystra. Stor del av träbranschen upptas av småhustillverkning. Träindustrin lider därför svårt av den stagnation och kraftiga nedgång på bostadsbyggandet som skett. Svårast drabbade är sågverken. En branschstudie visar att hälften av sågverken kan komma att försvinna . En sådan utveckling skulle vara katastrofal för industriarbetarna på landsbygden. Den långvariga nedgången i sysselsättningen i det aktuella området går inte att hänföra till en allmän svaghet i den ekonomiska utvecklingen och en nedgång av konjunkturen. Den är av betydligt mer djupgående natur utsträckt i tiden och till sin karaktär i huvudsak strukturell. Problemen går därför inte att angripa enbart med de allmänna regionalpolitiska åtgärder som redan gäller. De medel för regionala utvecklingsinsatser som står till länsstyrelsernas förfogande är otillräckliga för att klara detta sammanhängande problemområde tillsammans med övriga problem i resp. län. I området finns goda förutsättningar för att öka sysselsättningen och vända trenden. Långvariga traditioner inom småföretagsamhet och hantverk finns. Förädlingsgraden inom industrin är låg. De rikt förgrenade familjeföretagen inom jord- och skogsbruket öppnar möjlighet till olika kombinationssysselsättningar, till alternativ sysselsättning, vidareförädling, energiproduktion och en utveckling av turistnäringen. Förutom tillgången på skog är torvmossar och förutsättningar för energigrödor andra exempel på rika möjligheter att bredda produktionsbasen. Förutsättningen är att det förs en politik som främjar utvecklingen inom dessa områden. För att öka sysselsättningen och vända trenden krävs det åtgärder av bl. a. följande slag: jordbrukspolitiska beslut måste ligga fast. Ökning av antalet statliga arbetstillfällen i området. Ökade anslag till vägnätet i området. Insatser för att stärka utbildnings- och forskningsresurserna i området. Ökad andel av den kommunala skatteutjämningen till området. o Stimulans för att utveckla och tillvarata områdets förnyelsebara energikällor. Kraftfulla insatser för att förhindra den tilltagande försurningen och den begynnande skogsdöden i området. Insatser för ytterligare ökat samarbete mellan högskola och näringslivarbetsmarknad. Insatser för utveckling av företagsinriktade fortbildnings- och påbyggnadskurser. Genomförande av lärlingsutbildningen och gymnasieskolans företagsanknutna utbildning. Sänkning av småföretagens sjukförsäkringskostnader . Stimulans till arbete inom miljö- och resurshushållning. Fortsatt stöd till glasindustrin. Överföring och upprustning av järnvägslinjerna och . Ej införande av aviserat förslag till fastighetsskatt. Förenklade byggregler för byggnation, upprustning och ombyggnad av bostäder i glesbygd och mindre orter. Uppbyggnad av ett nät med järnvägsanknutna flis- och torvterminaler med syfte att försörja större tätorter utanför området med beredda bränslen. Satsning på ökad handel med . Mot bakgrund av de problem av gemensam natur som föreligger i området har organisationer, kommuner och länsmyndigheter försökt ta nya initiativ för att vända utvecklingen. Även om prognoser inger stora farhågor för framtiden finns en klar vilja att vända trenden. Kommunerna har redan gjort betydande uppoffringar på det näringspolitiska området. Länsstyrelserna har i begränsad omfattning med C3-medel kunnat stödja olika projekt, i huvudsak glesbygdssatsningar. Statsmakternas regionalpolitiska ansvar bör i detta fall nå bästa effekt genom att knyta an till den lokala vilja till att med insatser inom länet och inom kommunerna vända utvecklingen. En direkt klassificering som stödområde torde därvid inte vara någon lösning. Berörda länsstyrelser har i särskilda skrivelser uppmärksammat den regionalpolitiska utredningen på problemen i det aktuella området. Länsstyrelserna framhåller C3-anslagen som ett bra och verksamt medel i detta sammanhang. framhåller man att anslagen är alldeles för blygsamt tilltagna för att vid sidan om en rad övriga glesbygdsproblem också klara ett verksamt resultat i det omfattande område det här är fråga om. Länsstyrelserna framhåller vidare att de är beredda att ta initiativ till en massiv aktivitet på näringslivets område för att skapa arbetstillfällen eller bevara arbetstillfällen. En förutsättning är emellertid att statsmakterna kan göra en motsvarande satsning ekonomiskt i form av en utökning av C3-medel eller motsvarande till berörda län. För att utvecklingen i området skall vändas i positiv riktning krävs det insatser på bred front. Mot bakgrund av den insikt och det engagemang som finns lokalt är det väl använda pengar från statsmakternas sida att gå in med regionalpolitiska stödinsatser i inre och södra . Länsstyrelserna bör ges möjlighet att få arbeta med särskilda C3-medel i de berörda kommunerna. har i annan motion föreslagit ett i förhållande till regeringens förslag med 150 milj. kr. förhöjt reservationsanslag under tolfte huvudtiteln, att användas för regionala utvecklingsinsatser. Vi menar att 20 milj. kr. av dessa pengar bör reserveras som C3-medel, särskilt avsedda för länsstyrelsernas utvecklingsinsatser i här berörda kommuner i inre och södra . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att under tionde huvudtiteln till Sysselsättningsskapande åtgärder anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. sänkt reservationsanslag om . för /85, 2. att beslutar att under tolfte huvudtiteln stöd: Regionala utvecklingsinsatser för särskilda utvecklingsinsatser i inre och södra anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. förhöjt reservationsanslag om . () () () () () () () ()