mot · G7021142 · 1984-01-23 00:00:00 — Förmögenhetsskatten för juridiska personer - bolag beräknas för bägge dessa budgetår till 23 milj. kr. Sammanlagt utgör förmögenhetsskatten för innevarande budgetår endast 3%c av den samlade skatteintäkten för samhället. uppgick den till 1,. Förmögenhetsbeskattningen står alltså inte på något sätt i relation till förmögenheterna eller förmögenhetsökningarna. Därför är det nödvändigt med flera ingrepp i detta förmögenhetsflöde. Dels bör en engångsskatt på stora förmögenheter tas ut. Den engångsskatt som , på regeringens förslag, beslutade om , att gälla , utgör enbart en marginell företeelse. En engångsskatt på stora förmögenheter bör uppgå till av förmögenhetsinnehavet och återupprepas om det anses nödvändigt. Det är främst då de stora ökningarna som bör träffas av en sådan engångsskatt. Vpk för i annan motion fram detta krav. Dels bör även den ordinarie förmögenhetsbeskattningen skärpas. Vpk menar att denna beskattning måste utgöras av en väsentligt högre beskattning i framför allt de högre förmögenhetsskikten. För förmögenheter om . bör skatten utgöra med en ökning till att i högsta skiktet, förmögenheter , utgöra . Förmögenheter, framför allt större, är ofta sammansatta av olika slag av tillgångar. Exempel på sådana är egnahem, fritidsfastigheter, andra slag av fastigheter, aktier och andra värdepapper samt konst, antikviteter, ädla stenar, metaller m. m. En viss skillnad i värderingsgrunderna kan tänkas. Ett exempel på sådant är innehav av ett eget hem i normalstandard, dvs. i sådant utförande att det faller inom ramen för statlig belåning. I detta fall kan en annan värderingsgrund lägre i jämförelse med de förmögenheter som grundas på spekulation eller s. k. sparande i aktier eller liknande, prövas. Ett av många sätt att nedbringa den totala beskattningen för dem med stora förmögenheter är att överföra en del av förmögenheterna till barnen. På detta sätt kringgås en kommande arvsbeskattning där den nominella förmögenheten sannolikt vore större, och också skulle medfört en högre skatt. Dessa överföringar sker ofta med reverser m. m. Sådan överföring av stora förmögenheter medför också att kapitalinkoms terna totalt sett nedbringas. Barnen har som regel inga andra inkomster innan de vuxit upp, och därigenom minskas inkomstskatten. Arvs- och gåvobeskattningen skärptes genom ett beslut i . Detta var ett steg i rätt riktning. Dock borde redan då beslutat om ytterligare skärpning. kommunisterna föreslog den gången att i de högre skikten skulle skärpningarna göras större. Vpk återkommer med dessa krav som innebär att arvs- och gåvobeskattningen skärps med i de högsta skatteskikten från nuvarande till i klass 1 och från till i klass 2. Detta skall sedan successivt avtrappas så att skärpningen upphör vid . i klass 1 och vid 60000 i klass 2. Spekulation eller sparande i aktier tillhör det mest lönande i fråga om att undgå beskattning. Gällande regler för beräkning av realisationsvinst och reavinstbeskattning är ytterst gynnsamma. Den skärpning av tidigare regler som gäller fr. o. m. 1984 är endast marginell. Inte heller utgör omsättningsskatten för aktier, som även den gäller , något egentligt ingrepp i denna hantering. Som redan nämnts har omsättningen på börsen ökat i rekordtakt. Börsvärdet, dvs. det samlade värdet på aktierna i de företag som är representerade på börsen, har ökat väsentligt. Förmögenheterna har stigit för aktieinnehavarna. Detta utan att de produktiva investeringarna har ökat ens en bråkdel av börsvärdesökningen. Tvärtom har investeringarna fortsatt att minska. Orsaken till förmögenhetsökningarna står däremot att finna i ett ökat ekonomiskt utbyte för spekulation. Ett av skälen till det höga spekulativa intresset för aktier står att finna i de förmånliga beskattningsreglerna. Vpk har under en rad av år rest kraven om skärpt beskattning av bl. a. aktier. Vi har förordat både införandet av en omsättningsskatt på aktier och skärpt reavinstbeskattning. Omsättningsskatt på aktier gäller med i princip . Vpk föreslår i likhet med tidigare att en sådan skatt bör vara . Detta skulle, med nu rådande utveckling, ge staten en inkomst av ca 7500 milj. kr. Den skulle dessutom tjäna syftet att i någon mån rätta till en del av förmögenhetsöverföringen. Vidare föreslår vpk att reglerna för reavinstbeskattningen skärps. Vi föreslår att av reavinsten av aktier som innehafts skall tas upp till beskattning mot nuvarande . Dessutom föreslår vi slopandet av den s. k. schablonregeln vid beräkning av ingångsvärdet. Denna schablonregel ger oacceptabla skattefördelar vad gäller aktier med höga nominella ökningar. Vidare föreslår vpk skärpta regler vad avser beräkning av förmögenhetsvärdet av aktier som noteras på börsens s. k. OTC- och väntelistor. Beräkningsgrunderna för dessa aktier utgår f. n. från substansvärdet i företaget och inte till börsvärdet, vilket är förhållandet vad avser vanliga börsaktier. av företagets substans avses motsvara förmögenheten och skall tas upp till beskattning. Detta ger som regel att förmögenhetsvärdet endast blir en bråkdel av det verkliga värdet av aktien. På så sätt blir, enligt uppgifter, exempelvis aktierna i , som har ett börsvärde på 215 milj. kr., inte alls beskattade. Detta endast som ett exempel på vad denna regel medför. Den borgerliga regeringen genomförde flera skattelättnader för förmögenhets- och aktieinnehav. a. genomfördes den 30-procentiga reduceringsregeln. kommunisterna menar att detta måste ses över och skärpas. Översynen bör även omfatta andra lättnader som genomfördes i samband med detta. Vidare bör de regler om lättnader för utdelning på icke börsnoterade aktier som en av de borgerliga regeringarna genomdrev 1982 skärpas. De ändringarna gav ytterligare lättnader till grupper som redan hade stora möjligheter att styra sina inkomster. Stimulansen för ytterligare utbredning av s. k. Tl-bolag måste slopas. I detta sammanhang vill vpk också aktualisera slopandet av Anell-lagen. kommunisterna återkommer med förslaget om slopandet av avdragsrätten för representation. Med nuvarande regler kan företag och enskilda göra avdrag för representationskostnader vid beskattningen. Detta utnyttjas på ett mångskiftande sätt. Företagare utnyttjar inte så sällan denna möjlighet att även för eget bruk göra avdrag för egen konsumtion av livsmedel. Detta har skapat ett kontrollproblem för skattemyndigheten. Vidare utnyttjar man representationsavdraget till att bjuda både sig själva och nära vänner på middag på restaurang. Denna representation kostar samhället omkring 1 miljard i minskade skatteintäkter. är det stötande med denna skattesubventionerade verksamhet. Vpk föreslår att denna rätt till avdrag slopas helt. Som bekant slopades rätten till avdrag för representation med vin och sprit , varför även resten av representationsavdraget helt bör utgå. kommunisterna har aldrig accepterat skattereformen med dess stora skattelättnader för främst höginkomsttagare. Vi har i stället förordat att skatten bör sänkas för dem i inkomstlägen . Med skattereformen är det främst de med inkomster . som erhållit skatteminskningar. Vi säger inte nej till marginalskattesänkningar i sig, bara detta sker inom ramen för dem med låga och normala arbetsinkomster. Problemet med marginalskatterna ligger möjligen i att de med höga inkomster inte vill acceptera att betala skatt efter bärkraft. Detta är alltså inget överlevnadsproblem som däremot är fallet för många med låga inkomster. kommunisterna föreslår med anledning av inkomstskatterna för att det tredje steget inte genomförs. I stället förordar vi att motsvarande skattesänkningar genomförs för dem med inkomster . i årsinkomst i likhet med vad vi föreslog i samband med basenheternas behandling. Vi förordar även nu en skatterabatt med en successiv upptrappning från . vid en inkomst av . till ett maximum vid inkomster . Därefter avtrappas rabatten för att helt upphöra vid en inkomst av . kommunisterna återkommer närmare med detta yrkande i samband med den proposition från regeringen som är att förvänta med anledning av finansieringen av de resterande kostnaderna för reformens genomförande. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande principerna för den framtida skattepolitiken, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om införandet av en produktionsbeskattning, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om införandet av en enhetsskatt för stat och kommuner, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om förmögenhetsbeskattningen, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om aktiebeskattningen, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om inkomstbeskattningen, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om avdragssystemet, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om företagsbeskattningen, 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om representationsavdraget, 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om arvs- och gåvobeskattningen. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)