mot · G7022825 · 1984-04-13 00:00:00 — m. fl. Fortsatt vattenkraftsutbyggnad (prop. 1983/84:160) Grundläggande för energipolitik är hushållning med tillgängliga resurser. Detta innebär en strävan att inte använda mer högvärdig energi än vad varje situation kräver. Såsom vi från sida framhållit i annat sammanhang är det av avgörande betydelse för den framtida utformningen av energisystemen att produktionen av el och värme sker på ett sådant sätt att tillförd energi utnyttjas effektivt och för rätt ändamål. El bör främst utnyttjas för ändamål där den har uppenbara fördelar jämfört med andra energislag. Denna s. k. elspecifika användning kan långsiktigt bedömas uppgå till ca inkl. förluster enligt en rapport som tagits fram inom ramen för den s. k. arbete (EK 18). Energiproduktion för uppvärmningsändamål kan ske på flera alternativa sätt och kräver inte utnyttjande av lika högvärdiga energislag utan värmeförsörjningen bör baseras på inhemska förnybara energikällor och en effektiv användning av tillförd energi. Det framtida elbehovet bör därför kunna tillgodoses med vattenkraft, vind, kraftvärme, mottryck etc. Vattenkraften kommer att utgöra basen i detta elproduktionssystem och svara för huvuddelen av den producerade elenergin. vill vi erinra om att den totala energianvändningen drastiskt sjunker. har nedgången i oljeanvändningen varit närmare dvs. lika mycket som kärnkrafts- och vattenkraftsproduktionen sammantaget f. n. utgör. Detta ger enligt vår mening ett rättvisande perspektiv på vilka insatser som är mest betydelsefulla för att åstadkomma en säker och trygg energiförsörjning. Det är från dessa utgångspunkter som förslagen i regeringens proposition 1983/84:160 om den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden enligt vår mening skall ses. I propositionen läggs förslag till en plan för utbyggnad av vattenkraften till /år. Planen sägs vara ett led i strategin för att tillgodose det av fastställda målet för vattenkraftens roll 1990, bevarad kompetens hos kraftföretagen och den tillverkande industrin samt att skapa ökad sysselsättning. Propositionens förslag bygger på den s. k. vattenkraftberedningens förslag med vissa förändring ar och kompletteringar. Beredningens förslag till plan omfattar ca medan regeringens förslag omfattar ca . Den fortsatta utbyggnaden av vattenkraften syftar till att vattenkraftsproduktionen skall uppgå till /år. Regeringens förslag innebär vidare att viss utbyggnad föreslås ske i älvsträckor som f. n. är skyddade för utbyggnad enligt riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen. Regeringen avser att återkomma med förslag om vissa åtgärder för att stimulera tidigareläggning av renovering av elektrisk och mekanisk utrustning. Riktlinjer för fysisk riksplanering Gällande riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vissa älvsträckor innebär att vissa älvar och älvsträckor är skyddade för utbyggnad. a. är de sista fyra outbyggda älvarna undantagna från utbyggnad. Senast i vår partimotion angående energipolitiken till innevarande (motion 1983/84:911) har understruktis att inte kan acceptera en exploatering av dessa älvar. Enligt vår mening bör gällande riktlinjer för den fysiska riksplaneringen i dessa hänseenden ligga fast, och någon utbyggnad av älvsträckor som uppräknas i riksdagsbeslutet (prop. 1977/78:57, CU 1977/78:9) bör inte ske. Detta innebär att någon utbyggnad av älv inte bör komma i fråga. Regeringens förslag om ändring i vattenlagen 11 kap. 4 § bör därför avslås. Enligt gällande energipolitiska riktlinjer skall vattenkraften svara för /år av elproduktionen. Denna målsättning bör såsom föreslås i propositionen ligga fast. F. n. bedöms vattenkraftens produktionskapacitet vara ca . Det krävs således en faktiskt uppbyggnad om för att den fastlagda målsättningen skall uppnås. Målsättningen att vattenkraften skall svara för en produktion av /år bör enligt vår mening gälla även i fortsättningen. Detta innebär att ytterligare ca krävs i ökad produktionskapacitet för att uppsatta mål skall nås. Vattenkraftberedningen föreslår att ytterligare vattenkraft byggs ut samt presenterar en plan för utbyggnad omfattande . Motivet för att ange en marginal om ca är bl. a. att utbyggnadspotentialen bör vara något större än den utbyggnad som faktiskt kan beräk nas bli genomförd. Utgångspunkten för de projekt som föreslås är att de bedömts kunna genomföras till en ekonomiskt rimlig kostnad dvs. den specifika anläggningskostnaden får inte överstiga /kWh. Förslaget omfattar ett hundratal projekt. Till detta skall läggas en viss utbyggnad av minikraftverk som beräknas ge ett tillskott på 200 GWh. Förslaget har vidare indelats i olika klasser med hänsyn till i vilken grad projekten är kontroversiella. Om- och tillbyggnader (klass 0) och klass A-projekt anses av beredningen vara relativt okontroversiella. Sammantaget bedöms dessa projekt kunna ge ett tillskott om 1 180 GWh. Klass B, dvs. projekt som anses ha en mer betydande inverkan, beräknas ge ett tillskott på 1 704 GWh. I beredningens förslag har även medtagits ett projekt som förutsätter ändrade riktlinjer i den fysiska riksplaneringen (klass C). Projektet beräknas ge ca 20 GWh. De mer okontroversiella projekten inkl. minikraftverken beräknas sålunda ge ett tillskott på ca 1 380 GWh medan projekt av mer miljöstörande karaktär beräknas ge ett tillskott på ca 1 724 GWh. Beredningens förslag om en utbyggnad på beräknas ge ett sysselsättningstillskott på 8 0009 000 årsverken . Huvuddelen av sysselsättningstillfällena bedöms uppkomma och . Propositionens förslag utgår som ovan nämnts från vattenkraftberedningens förslag. Föredraganden bedömer dock de angivna projekten ej vara tillräckliga för att uppnå den uppsatta målsättningen om / år. I propositionen föreslås därför en plan om . Föredraganden avser att senare återkomma med förslag om kompletterande projekt för att uppnå en utbyggnadspotential om . Det finns ingen anledning att lägga fast en plan för vattenkraftsutbyggnad utöver det förslag som vattenkraftberedningen lämnat. Beredningens förslag till plan innehåller enligt vår mening en tillräcklig marginal för att målsättningen om /år skall kunna nås. Det är väl känt att utbyggnad av älvar och älvsträckor kan leda till intressekonflikter. Med hänsyn till det bör man peka ut så få projekt i älvar och älvsträckor som möjligt, vilka är fria för prövning och ej skyddade mot utbyggnad men där ingreppen kan innebära betydande miljöproblem. Vårt förslag innebär att ca av de beredningen föreslagit nu inte behöver byggas ut. Det är viktigt att dessa undantag blir de miljömässigt mest kontroversiella, exempelvis Ammeråns överledning m. fl. Detta innebär enligt vår mening att propositionens begäran om godkännande av plan som omfattar ej bör medges, utan riktlinjerna för den framtida vattenkraftsutbyggnaden bör endast omfatta en plan om ca och utgå från vattenkraftberedningens förslag. studie och remissbehandling av tänkbara projekt i syfte att åstadkomma en ytterligare utbyggnadspotential om knappt bör därför inte komma i fråga. Effektiviseringar, byggande av minikraftverk och okontroversiella utbyggnader anges i planen till nära . Enligt vår mening bör så stor andel som möjligt av den tillkommande vattenkraftsproduktionen ske genom effektiviseringar och upprustning av befintliga kraftverk och byggande av minivattenkraftverk. Det bör vara möjligt att med ett förbättrat stödsystem åtminstone få till stånd en ökad vattenkraftsproduktion om genom effektiviseringar och byggande av minikraftverk. Detta innebär att ytterligare en knapp TWh behövs för att uppsatt mål skall nås och bättre möjligheter skall ges att undvika projekt med stor miljöstörande inverkan. Vi vill från sida i detta sammanhang understryka att tillkommande vattenkraftsutbyggnad sker på ett mer miljövänligt sätt . En traditionell exploatering av älvar och älvsträckar innebär svåra ingrepp i naturen och bör undvikas. Det bör därför noggrant prövas vilka möjligheter som finns att öka vattenkraftens produktionskapacitet genom t. ex. s. k. strömkraftverk i syfte att undvika en mer traditionell exploatering. Enligt vår mening bör därför hos regeringen begära att den frågan belyses och att en redovisning lämnas i samband med att EK 81 presenterar sina förslag. Stöd till investeringar i små vattenkraftverk, effektiviseringar, upprustning, ombyggnad m. m. av vattenkraftverk Från centerpartihåll har i annat sammanhang påtalats vikten av att stöd till byggande av små vattenkraftverk förbättras. F. n. utgår stöd till investeringar i små vattenkraftverk av investeringskostnaden som beställs . Stödet avser kraftverk mellan 100 och 1 500 KWh. Stöd bör enligt vår mening även kunna utgå till anläggningar med en effekt som understiger 100 KWh efter särskild prövning. Det krävs enligt vår mening att lånens löptid är lika långa som kraftverkens normala livslängd och ges med en förmånlig ränta. Det bör vara annuitetslån och därutöver bör finnas en möjlighet att delvis lägga räntan till låneskulden. Därutöver kan även övervägas om inte vissa bidrag bör finnas för normala projekterings- och tillståndskostnader. Vi förutsätter att förslag med denna inriktning presenteras i samband med kommande energipolitiska beslut. Vi vill inledningsvis understryka att vi inte har något att erinra mot att investeringsfonderna får utnyttjas för ny- och ombygg nader i vattenkraftverk. Det torde dock inte vara tillräckligt för att få till stånd den eftersträvade utbyggnaden och upprustningen. Från centerpartihåll har påtalats de negativa effekter som den nuvarande utformningen av den s. k. vattenkraftsskatten har. a. har skattens utformning inneburit att vattenkraftsproducerad billig el i stor omfattning importerats från i stället för att inhemska produktionsmöjligheter utnyttjas. Enligt vår mening bör vattenkraftsskatten tas ut på ett mer flexibelt sätt så att inte exempelvis nyinvesteringar i vattenkraft förhindras. En tänkbar princip är att helt avskrivna vattenkraftverk betalar full skatt. Vid nyinvesteringar bör skatten kunna reduceras förslagsvis med ett belopp motsvarande av ej avskrivna investeringar. Endast avskrivningar som genomförts bör beaktas. Detta innebär att skattefrihet uppnås när den oavskrivna investeringen uppgår till / TWh. För nyanläggningar är vanligen kostnaden ca /KWh. Ett sådant system skulle ge avsevärd stimulans för såväl nyanläggningar som omfattande reinvesteringar. Ett ökat stöd till reinvesteringar är av stor betydelse eftersom detta bör minska trycket på att få i gång nya projekt med en negativ påverkan på miljön. bör hos regeringen hemställa om förslag av denna innebörd. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att , med avslag på proposition 1983/84:160, i denna del godkänner de riktlinjer för den framtida vattenkraftsutbyggnaden som redovisats i motionen, 2. att beslutar avslå propositionens 1983/84:160 förslag om ändring i 11 kap. 4 § vattenlagen samt uttalar att gällande riktlinjer för den fysiska riksplaneringen skall ligga fast, 3. att som sin mening ger till känna vad som i motionen anförts om stöd till investeringar i små vattenkraftverk m. m., 4. att beslutar hos regeringen hemställa om förslag avseende vattenkraftsskatten enligt de principer som redovisas i motionen. . () () () () i () () () () . ÅSLING (c) () ()