mot · G702643 · 1984-01-19 00:00:00 — Motion 1983/84:643 m. Genom riksdagsbeslut tillskapades en högskoleorganisation med ett antal högskoleenheter, vilka var för sig innehöll flera institutioner eller skolor. För beslöts därvid att sammanlagt åtta olika enheter skulle ingå i . För valdes en annan lösning med tolv självständiga högskoleenheter. Riksdagsbeslutet förutsatte att indelningen i högskoleenheter skulle kunna omprövas mot bakgrund av de vunna erfarenheterna. Under en följd av år har därefter i motioner i kritik framförts mot den mycket stora högskoleorganisationen för . Kritiken bygger på erfarenheter från fältet, där det snart visade sig att högskolebyråkratin i den valda organisationen var alldeles för tung. Särskilt från i och från i påpekades behovet av en omprövning av organisation. På UHÄ:s initiativ har universitetslektor genomfört en undersökning av högskolorna i och . Undersökningsresultatet redovisas i UHÄ:s rapport 1983:13. Utredaren pekar i sin rapport på de tröghetsmekanismer som finns inom stora organisationer och menar att centralisering är det viktigaste hotet mot en mer dynamisk, utåtriktad verksamhet. Alltför stora högskoleenheter kan också medföra svårigheter i att överblicka verksamheten och ge dålig kontakt mellan styrelse och verksamhet. Med centralisering och maktkoncentration är risken vidare stor att linjenämnder, institutionsstyrelser och prefekter får ett begränsat inflytande. måste beslut och styrsignaler från UHÄ tränga igenom en djup och bred hierarki när högskoleenheterna är stora. Efter en sammanvägning av fördelar och nackdelar i olika organisationer föreslår utredaren för Lunds universitets del dels att den nuvarande tekniska högskolan inom bör ändras till en från fristående teknisk högskola, varvid all verksamhet inom teknisk sektor inkl. matematisk-naturvetenskapliga fakulteten och tekniska fakulteten bör ingå i den nya högskolan, dels att en självständig högskola för lärarutbildning i bör bildas. Beträffande i tillhörighet bör enligt utredaren frågan t. v. lämnas öppen. Alternativen är enligt hans mening endera en fristående högskola eller ett samgående med i . har mottagits positivt såväl från i 1 1983/84. som från förvaltningsnämnd I och tekniska fakulteten i , medan däremot matematisk-naturvetenskapliga fakulteten är kritisk och avvisar en uppdelning av . Efter en intern kartläggning och analys inom har styrelse med röstsiffrorna 9-7 avvisat en uppdelning av . De skäl för en uppdelning av som framförs i är enligt vår mening mycket starka. En uppdelning skulle medföra mindre centralstyrning och medge att och tekniska högskolan kunde markera en egen identitet. Samordningen med övriga fristående lärarhögskolor och tekniska högskolor skulle underlättas. Det är också troligt att en uppdelning av det mycket stora på flera fristående högskolor skulle innebära en vitalisering, inte minst av den utåtriktade verksamheten med förbättrad kontakt- och informationsverksamhet. Samarbetet med näringslivet skulle för tekniska högskolans del underlättas och förenklas. En egen ledningsorganisation för de nya högskoleenheterna bör också ge bättre möjligheter att utreda och genomföra nya initiativ inom såväl grundutbildning som forskning. En uppdelning av måste vad gäller den tekniska högskolan föregås av en mer ingående analys av dels konsekvenserna för de fem nuvarande gemensamma institutionerna (fysiska institutionen, kemiska institutionen, matematiska institutionen, och mekanik, , dels av samarbetsvägarna efter en uppdelning. Beträffande bedöms en utbrytning ur kunna ske relativt omgående. I samband med inrättande av en självständig lärarhögskola bör också ställning tas upp till bedömning. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att kartlägga konsekvenserna av en uppdelning av och lämna förslag till hur en uppdelning bör ske. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om en uppdelning av i flera självständiga enheter. () () PER STENMARCK (m)