mot · G7022536 · 1984-01-26 00:00:00 — Motion 1983/84:2536 m. fl. Kooperationens kapitalförsörjning, m. m. 1983/84:84) har i såväl regeringsställning som opposition aktivt verkat för att stärka kooperationens roll i samhället. a. tog den dåvarande centerledda regeringen initiativet till den s. k. kooperationsutredningen, vars arbete visat vilken stor betydelse kooperationen spelar i det svenska samhället. Senast har vi från sida redovisat vår syn på det kooperativa alternativet i en partimotion till föregående års (mot. 1982/83:803). Den kooperativa företagsformen måste enligt vår mening ges med andra företagsformer likvärdiga ekonomiska möjligheter. Den kooperativa företagsformens särart medför emellertid att villkoren för dess verksamhet inte kan vara identiska med dem som gäller för t. ex. aktiebolag. Från sida ser vi med tillfredsställelse att det omfattande utredningsarbetet resulterat i en proposition om kooperationens kapitalförsörjning, m.m. (prop. 1983/84:84). I propositionen har emellertid flera av de förslag och slutsatser som kooperationsutredningen presenterat åsidosatts eller avvisats. Propositionen innebär även om de förslag som läggs fram, såsom t. ex. införande av förlagsinsatser, öppnande av möjligheter för fjärde AP-fondens kapital för kooperativ placering, införandet av ett kooperativt råd - en sänkt ambitionsnivå i relation till de förslag som utredningen presenterade. Exempelvis har utredningens förslag om uppskjuten beskattning av de stadgeenliga insatserna och införande av en särskild kapitalfond avvisats trots att flera tunga remissinstanser och däribland de kooperativa huvudorganisationerna understrukit vikten av dessa förslag. anser därför att regeringens förslag är otillräckliga. Den kooperativa företagsformens rättmätiga krav på likvärdiga villkor med främst aktiebolagen uppfylls inte. Detta konstaterande understryks ytterligare av att regeringen aviserar en lindring av företagsbeskattningen som främst gynnar aktiebolagen. Det är anmärkningsvärt att socialdemokratin med sin kooperativa idétradition ser som sin uppgift att i samband med förslag som syftar till att förbättra villkoren för kooperationen aviserar en skattelindring för aktiebolagen utan motsvarande favör åt kooperationen. Förutom att kooperationen kommit att spela en stor roll inom detaljhandel. försäkrings-, olje-, bostads- och fritidsbranschen samt inom jord- och skogssektorn, har intresset för det kooperativa alternativet ökat också inom andra områden. Främst gäller detta den arbetskooperativa företagsformen inom småindustri och medelstor industri - om än med tonvikt på vissa branscher. Också inom verksamheter som normalt inte hänförs till näringsverksamhet har det kooperativa alternativet fått ökad aktualitet såsom inom offentlig verksamhet, t. ex. försök med kooperativ daghemsverksamhet. 1 med allt snabbare förändringar av ekonomiska, tekniska och sociala förhållanden med ökande risker för sårbarhet, främlingskap och anonymitet, kan kooperationen få en allt större betydelse. Nödvändigheten av en stabil utveckling av den privata sektorn i samhällsekonomin, men med en samtidig återhållsamhet med de offentliga utgifterna utan att göra avkall på en rättvis fördelningspolitik, kan onekligen ge den kooperativa idén en central funktion. Kooperationens erfarenhet av demokratisk styrning av ekonomisk verksamhet kan ge värdefulla bidrag till utvecklingen av en ökad ekonomisk demokrati i näringslivet och en ökad politisk demokrati inom främst kommunala verksamhetsområden. Dessutom kan kooperationen med sin uppbyggnad utgöra ett alternativ till den traditionella föreställningen om arbete och kapital och motsatta intressen. Den snabba strukturomvandlingen ställer ökade krav på flexibilitet, anpassningsförmåga och stabilitet, inte bara i näringslivet utan även i samhällsekonomin i stort. Detta ställer i sin tur ökade krav på demokratisering och decentralisering av både näringsliv och samhälle. Det bör därför vara naturligt och angeläget att lägga en god grogrund för ett livskraftigt kooperativt alternativ som ett komplement till privata och samhälleliga initiativ inom samhällets olika områden. De grundläggande skälen till att vill understryka vikten av att främja en kooperativ verksamhet är inte avgränsade till näringspolitiska eller branschspecifika skäl. Vi tror att den kooperativa idén med sin utgångspunkt att engagera människor till samverkan kan vara ett viktigt instrument för att bryta nya vägar inom ramen för en decentraliserad, socialt anpassad och miljöanpassad marknadsekonomi. Den kooperativa företagsformen är klart missgynnad på en rad områden i förhållande till privata och statliga företag, som drivs i aktiebolagsform. En av kooperationsutredningens centrala uppgifter var därför att framlägga förslag i syfte att underlätta kooperationens kapitalförsörjning. Den kooperativa formen är en personassociation (sammanslutning) och inte en kapitalassociation. Delägarna är medlemmar, som engagerat sig i verksamheten, därför att de har intresse och ekonomisk nytta av denna. Till skillnad från aktiebolagsformen ger inte den kooperativa formen utrymme för kapitalspekulation, f I 1983184. Nr 2535 - 2539 Propositionen innehåller olika förslag om hur kooperationen skall kunna tillföras ökat riskkapital främst från externa intressenter. Detta föreslås kunna ske genom införande av s. k. förlagsinsatser, vilket är en ny kapitalform som har en mellanställning mellan lån och eget kapital. Vidare föreslås att kooperativa verksamheter via förlagsinsatserna skall kunna lå riskkapital från och allemanssparande!. Dessa förslag överensstämmer med de olika stimulansåtgärder som samhället tidigare riktat till det enskilda näringslivet och då främst börsbolagen. I propositionen föreslås vidare en lindring av dubbelbeskattningen av insatsräntor väl i linje med de åtgärder i motsvarande grad som vidtagits för lindringen av dubbelbeskattningen för aktieutdelning. Detta är speciellt värdefullt för de konsumentkooperativa föreningarna. Många kooperativa föreningar - främst inom producentkooperationen - följer emellertid den kooperativa grundsats som säger att överskott enbart skall fördelas i form av gottgörelse ställt i relation till resp. medlemsdeltagande. Föreningar som inte betalar ränta på insatser får därför inte ta del av den föreslagna lindringen. I sammanhanget bör understrykas hur varierande kraven på insatskapital är inom kooperationens olika delar. De skiftande principerna för insatskrav resp. avkastning beror på de mångfacetterade uppgifter och roller som kooperativa rörelser påtagit sig i samhället. Det beror inte på att den kooperativa rörelsen saknar klara linjer som motståndare till kooperationen gärna vill framhålla. Inom konsumentkooperationen är insatsskyldigheten ofta maximerad till . I producentkooperativa företag är medlemmarnas omsättning med föreningen oftast mycket stor och kraven på insatser därför omfattande. För en familjelantbrukare kan den sammanlagda insatsen i de lantbrukskooperativa företagen uppgå till . Insatsen är direkt kopplad till medlemmens näringsutövning och således till en skatteteknisk inkomstkälla. Däremot sammanhänger medlemskapet i en konsumentkooperativ förening normalt med medlemmens hushållssituation och därmed till dispositionen av en inkomst som redan är beskattad. Enligt kooperationsutredningens bedömning bör samhällsintresse för och behovet av kooperation främst grundas på resp. organisations/företags och verksamhets specifika egenskaper och uppgifter. Det måste därför vara ett allmänt intresse att bevara och utveckla de kooperativa egenskaperna. Den verksamheten kan byggas upp för olika uppgifter och för olika verksamheter utifrån de kooperativa grundsatserna. De skallemässiga reglerna måste vara anpassade för dessa olika verksamhetsinriktningar på samma sätt som för olika aktiebolag. För kooperationen i dess helhet såväl som för andra företagsformer är graden av självfinansiering väsentlig. Den höga inflationen har bl. a. bidragit tili svårigheter att vidmakthålla en tillfredsställande konsolidering. Olika åtgärder för att möta detta har gjorts för aktiebolagen. Förutom lindringen av dubbelbeskattningen för insatsräntan saknar regeringens proposition stimulanser för att underlätta konsolideringen i kooperativa företag. Förutom tidigare nämnda förslag som öppnar möjligheten för kooperativ verksamhet att tillgodogöra sig även externt riskvilligt kapital - bl. a. via - är det angeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att stärka kooperationens kapitalbehov. För den del av den kooperativa verksamheten som inte kan tillgodogöra sig fördelar av skattelindringen på insatsräntan såsom arbets- och producentkooperativa företag är den form av stimulans som kooperationsutredningen föreslagit, nämligen att beskattningen av de årliga amorteringarna av insatsskyldigheten senareläggs, viktig. Förslaget innebär ingen skattereduktion men väl en uppskjuten beskattning på viss del av insatsen. Detta förslag avvisas i regeringens förslag. Även om det inte finns någon befintlig förebild till uppskjuten beskattning av insatser, motiverar emellertid kooperationens särart och principer särskilt anpassade lösningar. De främsta motiven för detta är att kooperationen inte har ett vinstmaximeringssyfte och därför heller inte ett kapitalspekulationsmotiv. Medlemskap eller delägarskap i form av en insats i en kooperativ förening har i stället ett vidare ekonomiskt motiv och måste i vissa fall snarare betraktas som en anläggningstillgång än en kapitalplacering. Detta understryks ytterligare genom att den insatsreserv som genom uppskjuten beskattning uppkommer inte kan utnyttjas av den kooperativa föreningen som resultatreglerande faktor. Invändningarna och kritiken som riktas mot uppskjuten beskattning har främst gällt att: - riskvilligt kapital skall vara beskattat, - förslaget inte bara likställer kooperationen med andra företagsformer utan dessutom gynnar den. - förslaget inte är allkooperativt. Principen att riskkapital skall vara beskattat är redan åsidosatt för aktiebolagen genom bl. a. Anell-lagstiftningen som lindrar dubbelbeskattningen i samband med nyemissioner i börsföretagen. Dessutom innebär en uppskjuten beskattning inte att medel som satsas i riskkapital är obeskattat utan att det beläggs med en latent skatteskuld till dess det frigörs från den kooperativa föreningen. Förslaget om uppskjuten beskattning är allkooperativt eftersom det kan ha till syfte att underlätta startandet, ombildandet av företag till s. k. arbetskooperativa företag eller personalägda företag. Det kan även underlätta konsolideringen inom producentkooperationen. Genom uppskjuten beskattning av det belopp som en anställd satsar av sin inkomst i det företag han jobbar i eller i en kooperativ förening som äger aktier i företaget stimuleras kapitalbildningen i företaget. Vid införandet av ett system med uppskjuten beskattning kan den del av insatsen som beläggs med en skatteskuld den verkar i den kooperativa föreningen ses som ett stadgebundet kollektivt riskkapital. Så fort pengarna uttas från kollektivet, med andra ord vid medlemsutträde, sker beskattning. Förslaget ligger väl i linje med tankegångar som finns i fråga om begränsad beskattning av kapital i mindre företag, så länge kapitalet är verksamt inom företaget. föreslår därför att medlemmen i en kooperativ förening ges möjlighet till en uppskjuten beskattning på den årliga medlemsinsatsen . Genom en sådan regel gynnas medlemskapet medan det skattebefriade beloppet återförs till beskattning vid medlemsutträde. Rambelopp inom till kooperationen Genom regeringens förslag kan kooperationen få viss del av sitt kapitalbehov via tjärde AP-fonden tillgodosett - ett önskemål som framförts av de kooperativa organisationerna. Däremot föreslås inte f. n. någon ökning av fjärde fondstyrelsens medelsram i samband med utvidgningen av placeringsområdet. Inte heller föreslås någon avsättning av medel - ett s. k. rambelopp - för kooperationen inom nuvarande medelsram för fonden. Eftersom kooperationen med regeringens förslag kommer att tvingas konkurrera med det spekulativa vinstmomentet för AP-fondens placering av medel i börsbolag, är risken uppenbar vid en fortsatt positiv utveckling på börsen att de kooperativa förlagsinsatserna inte framstår som ett tillfredsställande placeringsalternativ. För att därigenom inte sätta kooperationen i "strykklass" i förhållande till AP-fondens medelsplacering i börsbolagen bör en medelsram i storleksordningen 400 milj. kr. specialdestineras till kooperationen. De arbetskooperativa företagen är intressanta eftersom de ger de anställda-verksamma ett ägarinflytande som byggs upp lokalt. Till gruppen arbetskooperativ hänförs också de företag som ägs av de anställda men i aktiebolagsform. Uppenbart utgör de arbetskooperativa företagen en väg för att öka och bredda demokratin i näringslivet. De största problemen i denna typ av företag har visat sig vara kapitalanskaffningen i initialskedet. Regeringen tillsatte 1981 en arbetskooperativ delegation med uppgift att finna lösningar för att underlätta kapitalförsörjningen och successionsfrågorna i dessa företag. Mot bakgrund av den ekonomiska situationen i samhället kan de arbetskooperativa företagen vid sidan om de privata småföretagen bidra till en stabilisering och mindre sårbar ekonomi. För att underlätta skapandet av arbetskooperativa företag anser vi att flera av de förslag som här framförts i motionen är viktiga att genomföra. I många småföretag är ofta successionsfrågan svår att finna en lösning på. a. kan det hero på att ingen självklar efterträdare till den nuvarande ägaren finns. För att i sådana fall underlätta en ägarövcrgång från förre ägaren lill de anställda hör möjligheterna till upprättande av ett principavtal om övertagande mellan ägaren och de anställda, t. ex. före den planerade övergången, kunna ske. Om motionens förslag om uppskjuten beskattning genomförs för medel som placeras i en kooperativ förening, bildad av de anställda i syfte att förvärva företaget, så stimuleras en sådan övergång. Forskning och utveckling kring kooperation Regeringens proposition behandlar även frågorna angående forskning och utveckling om kooperation. a. aviseras tillskapandet tiv ett kooperativt råd under ledning av industriministern och med representanter från de kooperativa rörelserna i landet. hälsar med tillfredsställelse förslaget om inrättandet av ett kooperativt råd. vill betona vikten av att forskningen om det kooperativa området stärks. Vi anser dock i avvaktan på den redovisning av forskningsrådsnämnden som aviseras i propositionen att det är nödvändigt att ekonomiska resurser avsätts redan under nästa budgetår (1984/85) för viss forskningsverksamhet på högskolorna och att dessa används i samråd med de kooperativa organisationerna. Risken är annars att kooperativ forskning i större omfattning försenas eller omintetgörs. Med hänvisning lill det som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om värdet av ökade insatser för kooperativ verksamhet i samhället. 2. att uttalar sig för att inom ramen för tillgängliga medel för får 400 milj. kr. användas för placering i förlagsandelar i kooperativa föreningar eller bolag ägda av dessa. 3. att beslutar att den årliga medlemsinsatsen i kooperativa företag skall ge medlemmen möjlighet till uppskjuten skatteinbetalning av insatsen. 4. att hos regeringen begär fortsatta initiativ för att underlätta bildandet av arbetskooperativa företag på sätt som angivits i motionen. 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande forskning och utbildning i kooperation. () () () () () ÅSLING (c) () ()