mot · G7022336 · 1984-01-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2336 En god miljö är en av de viktigaste förutsättningarna för ett rikt mänskligt liv. Våra insatser för att värna miljön är inte minst inriktade på kommande släktled. Genom okunnighet och försummelser har viktiga miljö- och naturvärden kommit att hotas i och i andra länder. Medvetenheten om miljöns betydelse har emellertid starkt förbättrats . Framstegen inom miljövården har varit stora. Det finns därför skäl att se optimistiskt på möjligheterna att slå vakt om viktiga miljövärden. Det råder stor enighet om att den gradvis tilltagande försurningen utgör ett av de största hoten mot vår miljö. Den successivt ökade försurningen har tagit sig flera uttryck. Fauna och flora utarmas i våra sjöar och vattendrag. Fiskdöden utgör det mest påtagliga exemplet på denna förödelseprocess. I finns dessutom tydliga tecken på sjunkande tillväxt på skogen samt en mängd rapporter om "överdödlighet" och allvarliga skador. Utifrån redovisas allt fler tecken på en tilltagande försurning av skogsbeståndets tillväxt och livskraft - inte minst i de östeuropeiska staterna. Det är utomordentligt angeläget att vi tar dessa rapporter om skador på skogen på stort allvar. Bara en mindre nedsättning av tillväxtförmågan hos våra skogar i skulle få ödesdigra effekter på den skogliga ekonomin och därmed för vårt lands ekonomi. Av denna anledning är det angeläget att vi verkligen på alla sätt aktivt stimulerar och möjliggör forskning som rör försurningens och. inte att förglömma, övriga föroreningars effekter på vår livsmiljö. Våra skogars påverkan bör då inta en central plats i dessa forskningssatsningar. Vidare drabbas grundvattnet exempelvis genom urlakning av tungmetaller, vilket gör allt fler vattentäkter otjänliga att använda som dricksvatten. Det är uppenbart att försurningsprocessen nu pågått och nått en sådan omfattning att vi på bredast möjliga front måste agera. Merparten, ca tre fjärdedelar, av svavelnedfallet härrör från utländska källor, medan vi själva genom våra egna utsläpp endast bidrar med den mindre delen. Det är nödvändigt att med stor målmedvetenhet och aktivt engagemang genom internationella överenskommelser söker uppnå väsentligt lägre utsläppsgränser inom en mycket nära framtid. vilja att aktivt delta i detta internationella arbete måste framstå som helt klar, liksom vår vilja att prallellt med dessa länder, i enlighet med träffade överenskommelser, kraftigt sänka våra gränsvärden. Vid sidan om detta viktiga förhandlingsarbete måste vi genom omfattande kalkningsinsatser föra ett uppehållande försvar i avvaktan på väsentligt reducerade utsläpp. Kalkningsinsatserna har till övervägande del varit inriktade på sjöar och vattendrag. Erfarenheterna från dessa insatser har varit övervägande positiva även om effekten varit ganska begränsad i tiden. Metoden förutsätter i många fall en tämligen kontinuerlig tillförsel av kalk speciellt gäller detta i strömmande vatten. Det finns vidare anledning att i större omfattning prova olika former av fastmarkskalkning. Försök som f. n. pågår med denna form av kalkning är ännu ej avslutade, men indikerar goda resultat. Naturligt är också att sedvanlig kalkning av öppen jordbruksmark ökar i omfattning så att optimala odlingsbetingelser uppnås. Det är vidare angeläget att forskningen kring försurningsfrågorna ges hög prioritet liksom FoU-insatser vad avser nya och förbättrade tekniker att t. ex. rena rökgasutsläpp till rimliga kostnader. En sådan mera utvecklad teknik skulle även aktivt underlätta att uppnå resultat i det internationella förhandlingsarbetet, vilket tidigare understrukits vikten av, samt bli en intressant exportprodukt av än störe omfattning än . Enligt proposition 1980/81:90 föreslås en försiktig kolintroduktion i . ångkol skall kunna utnyttjas , motsvarande 2,olja. 1 är kolet den dominerande energikällan. Kolet ger också de största miljöproblemen. Användning av kol utan åtgärder för rökgasrening ger mycket betydande miljöproblem. Den tekniska utvecklingen för att råda bot på dessa problem går mycket snabbt. Med hänsyn till försurningsskadorna i vår natur finns det nu starka skäl att ställa skärpta krav vid övergång till kol i våra energisystem. En sådan skärpning är inte minst viktig inför internationella förhandlingar om gränsöverskridande luftföroreningar. Teknik för väsentliga miljöförbättringar finns eller är under utveckling. Deponeringsproblemen och kvicksilverutsläppen måste betraktas med allvar och bli föremål för fortsatt studium för att åstadkomma låg skadeverkan på miljön. Det finns avslutningsvis anledning att understryka att det finns ett ömsesidigt förhållande mellan en ekonomi i god balans och en god miljö. Utan en sund ekonomi riskerar nödvändiga satsningar i förbättrad miljö att ej realiseras, vilket resulterar i en allt sämre livsmiljö, vilket i sin tur undergräver våra möjligheter att skapa och utveckla en ekonomi i god balans. Marknadsekonomin utgör därvidlag den bästa förutsättningen för en god och långsiktig miljövård till gagn för vår egen och kommande generationer. Med hänvisning till vad som ovan anförts i denna motion hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i denna motion anförts om vikten av att genom internationella överenskommelser erhåller väsentligt sänkta gränsvärden för svavelutsläpp i fossilbränsleeldade anläggningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av forskning kring försurningsfrågorna samt behovet av FoU-insatser vad avser rökgasreningstekniken. . HÖGMARK (m) ()