mot · G7022913 · 1984-04-27 00:00:00 — Per m. fl. Skatt på vissa dryckesförpackningar, m. m. 1983/84:195) Drycker levereras till konsumenterna endera i glasflaskor eller i plåtburkar. Glasflaskor kan vara retur- eller engångsflaskor. I fråga om plåtburkar sker en övergång till aluminiumburkar som är avsedda att återvinnas. Vid det miljö- och resursmässiga ställningstagandet till dryckesförpackningar måste man utgå från återvinningsgrad och energiförbrukning vid tillverkning och transport. Hänsyn måste också tas till den nedskärning som kan komma att ske i naturen av bortkastade förpackningar. Vägs dessa faktorer samman är returglas överlägsna. Det är också möjligt att framställa returglas som är lättare än de nuvarande och bättre passar till den transportstandard som används i fråga om pallar o. d. För vissa ändamål som t. ex. mediciner och livsmedel torde det vara mest praktiskt med engångsglas. Sådant glas bör insamlas och återanvändas vid ny tillverkning som s. k. återglas. I fråga om aluminiumburkar har en mycket stor tillverkning kommit i gång på ett närmast okontrollerat sätt. Beslut finns om ett pantbolag som skall återta dessa burkar för tillverkning av nya. Det är ännu för tidigt att uttala sig om hur denna återvinning kommer att fungera. Skall dessa burkar, som kan ligga ute i naturen nästan obegränsad tid utan att upplösas, alls kunna accepteras , måste återvinningsgraden bli mycket hög. Även om den skulle bli det så är returglaset bättre utifrån de överväganden som här inledningsvis redovisats. Men då tillverkning och återvinningssystem redan är på gång får vi avvakta utvecklingen vad gäller aluminiumburkarna. Väd sedan gäller engångsglasets återvinning har tidigare fattat beslut om det s. k. återglaset. Beslutet tillkom i syfte att stödja glasindustrin, främst i södra . Detta bruk hotades av nedläggning och återglaset skulle bli en väg att överleva och bevara sysselsättningen där. Effekterna av återglasbeslut har emellertid låtit vänta på sig. Beslutet byggde också på att Systembolagets flaskor skulle gå till återglas. Av detta kan följande slutsatser dras! En förbättrad form av returglas bör stödjas av miljövårdsmyndigheterna som emballage för drycker. Det engångsglas som förekommmer bör återföras till glasindustrin som återglas, som åtgärder vidtas för att förverkliga fattade beslut om denna hantering. Tillverkning och återvinning av aluminiumburkar för drycker bör inte få expandera på returglasets bekostnad. Sedan återvinningen av dessa burkar fått verka bör en utvär dering göras av aluminiumburken som dryckesförpackning i , dock senast i och med utgången av . I propositionen föreslås en differentierad skatt på dryckesförpackningar. Skatten föreslås bli lägre på pantförpackningar och stiga på icke pantförpackningar i förhållande till dessa förpackningars volyminnehåll. Den principen anser vi också för vår del vara riktig. Däremot vill vi ha en särbehandling av aluminiumburken som dryckesförpackning. Vi anser att en återvinningsgrad av är alldeles för låg. Inriktningen bör vara att komma . Alldeles oavsett vilken återvinningsgrad som kan nås, bör aluminumburken inte gynnas jämfört med andra dryckesförpackningar utan i stället hållas tillbaka. Det kan ske genom att skatten på aluminiumburkar, av energi- och miljöpolitiska skäl, sätts högre än vad som föreslås i propositionen. Vi föreslår för vår del att skatten på aluminiumburken skall uppgå till i stället för de i propositionen föreslagna 8 örena. Med stöd av det anförda yrkar vi att , med ändring i proposition 1983/84:195 i motsvarande del, beslutar att skatten på aluminiumburkar skall bestämmas till per burk. PER (vpk) (vpk) (vpk)