mot · G7022941 · 1984-05-10 00:00:00 — Det är däremot väsentligt att arbetskraften i utsatta regioner är beredd till en ökad yrkesmässig anpassning om en fungerande arbetsmarknad skall kunna upprätthållas. Det är tillfredsställande att AMS försöker omfördela resurser mellan central, regional och lokal nivå till förmån för arbetet på förmedlingarna. De medel som föreslås anvisade för att höja servicenivån inom verket bör därför anvisas. Regeringen föreslår att starthjälpen (flyttningsbidraget) för flerpersonshushåll bör höjas från . Vidare föreslås att starthjälpen till s.k. nyckelpersoner som flyttar till stödområdet höjs med . Slutligen föreslås även att ett särskilt bidrag till arbetsgivare för anställning av medflyttande införs. Bidraget skall utgå av lönekostnaden , dock högst med . för en sexmånadersperiod. Förslagen till åtgärder i syfte att öka den geografiska rörligheten är ett av flera exempel på hur den aktiva regionalpolitik som bedrevs fram till valet nu förbytts i sin motsats. De grundläggande balansproblemen i vår ekonomi kan inte lösas om viljan saknas att försöka ta till vara produktionsförutsättningar i form av mänskligt kunnande, råvaror och andra naturtillgångar, samhällsinvesteringar etc. i alla delar av landet. En effektiv politik måste därför vara inriktad på att skapa jobb i orter och regioner där arbetslösheten är som störst. kan aldrig acceptera en återgång till den flyttningspolitik som regeringen nu förespråkar. Denna politik löser inga problem utan skapar bara nya i form av familjesplittring och rotlöshet. Befolkningskoncentrationen till storstadsregionerna riskerar att ta ny fart med drastiska befolkningsminskningar i många glesbygdskommuner som följd. avvisar bestämt förslaget om höjd starthjälp/flyttningsbidrag. Förslaget om höjning av starthjälpen för s. k. nyckelpersoner förefaller vara ren kosmetika. Ett företag som rekryterar sådana personer är självfallet också berett att betala deras flyttningskostnader. Ett stöd på . har i ett sådant fall ingen märkbar betydelse. Däremot kan vi från sida biträda förslaget om ett särskilt bidrag till den arbetsgivare som anställer medflyttande, då denna åtgärd inte primärt kan anses vara rörlighetsstimulerande, utan motiverad utifrån en strävan att undvika familjesplittring. Totalt innebär detta att kostnaderna för arbetsmarknadsservice enligt vårt förslag uppgår till 35 milj. kr. Det är enligt vår mening tillfredsställande att regeringen anvisar ytterligare resurser för arbetsmarknadsutbildning. Utbildning är en väg att komma till rätta med den höga arbetslöshet som f. n. finns. Vi vill dock betona att utbildningen sker på ett sådant sätt att den kommer näringslivet till godo och är utformad så att insatserna är självfinansierande. I detta sammanhang vill vi även understryka att de medel för särskilda studiekurser på dataområdet vilka avses anordnas i samarbete mellan AMU och studieförbunden utformas och disponeras på ett sådant sätt att de kommer samtliga studieförbund till godo förutsatt att en godtagbar kurs har presenterats. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag I propositionen föreslås att det högsta dagpenningbeloppet som kan utgå vid arbetslöshetsersättning höjs från . Totalt anges kostnaderna för de förändrade ersättningsreglerna till drygt 518 milj. kr. Dessa kostnader föreslås täckas genom en höjning av arbetsmarknadsavgiften . Därutöver föreslås en ytterligare höjning av arbetsmarknadsavgiften med 0,beroende på förväntad hög arbetslöshet. Vi ställer oss bakom förslaget om en höjning av dagpenningen till . Däremot kan vi inte godta förslaget om en höjning av arbetsmarknadsavgiften med 0,. Lönebasen har ökat med , vilket mer än väl täcker ett ökat avgiftsuttag på . Vi förutsätter att den aviserade propositionen om en förändring av finansieringen av arbetslöshetsersättningen vad gäller fördelningen mellan anslagsmedel och avgiftsmedel lägger förslag om en större självrisk för den enskilde. Det förefaller som om regeringen räknar med en fortsatt hög och ökande Det är sannolikt korrekt om regeringens defensiva och passiva näringspolitik fullföljs. Vi har i annat sammanhang påtalat denna passivitet och redovisat ett stort antal förslag i syfte att stärka näringslivets utveckling. Med vår politik torde därför arbetslösheten komma att sjunka. Vi avvisar därför även höjningen av arbetsmarknadsavgiften . I propositionen föreslås även att de medel som anvisades för en förstärkt arbetsförmedling för att lindra omställningen för den övertaliga personalen vid varv dras in. Enligt AMS mening borde medlen ges en alternativ användning. Enligt vår mening bör dessa medel kunna användas för sysselsättningsskapande åtgärder i . Det är därför rimligt att utvecklingsfonden i tillförs dessa medel i syfte att förstärka fondens insatser för ungdomsföretagande. Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet Det är bra att regeringen följer upp tidigare förslag från i syfte att förbättra möjligheterna för arbetslösa att starta egna företag. Denna väg är att föredra framför rent arbetslöshetsunderstöd. Vi har heller inget att erinra mot att kommun får genomföra en försöksverksamhet med ungdomsarbete för ungdomar som fyllt 20 men ej . Kommunen bör även ha möjlighet att placera ungdomar inom den enskilda sektorn. Den grundläggande idén till ungdomslagen väcktes i en centermotion 1982. vilken vann bifall. Det regeringsförslag som lades var emellertid behäftat med vissa brister. Enligt vår mening borde verksamheten bl. a. avse åtta timmars arbetsdag. Arbete i ungdomslag borde också kunna anvisas inom den enskilda sektorn. Den kompromiss som träffades tillgodosåg i vissa delar dessa krav. I den nu föreliggande propositionen föreslås ändringar i reglerna så att ungdomar under vissa förutsättningar skall kunna få arbete på heltid i ett ungdomslag. Detta är enligt vår mening ett steg i rätt riktning, och vi ser med tillfredsställelse att regeringen successivt ansluter sig till våra krav. Det är dock nödvändigt att tillämpningen av lagen överensstämmer med intentionerna i kompromissen och att arbeten i ungdomslag i större utsträckning än f. n. anvisas inom den enskilda sektorn. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa Det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa föreslås ökas med 100 milj. kr. Detta stöd har destinerats till län med de största sysselsättningsproblemen totalt sett. Vi vill peka på behovet av att stödet fördelas så att även kommuner eller andra mindre delar av ett län med traditionellt större arbetslöshet än länet i övrigt kan få tillgång till stödformen. bör ge regeringen till känna vad vi anfört om en mer flexibel utformning av föreskrifterna för medlens användning och fördelning. Utgångspunkten för skattepolitik är att skatt skall betalas efter bärkraft. Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att den som har stora förutsättningar att bidra till den offentliga servicens finansiering också får göra det i större utsträckning än den som har små ekonomiska resurser. Målsättningen om skatt efter bärkraft uppnås inte i önskvärd omfattning . De som har de största inkomsterna och förmögenheterna har givetvis också de största möjligheterna att genom skatteplanering kraftigt minska sin skattebelastning. För en normalinkomsttagare med en inkomst på . Härav utgör statsskatten och kommunalskatten . Ett flertal exempel har redovisats där inkomsttagare i miljonklassen endast betalar eller mindre av sin inkomst i skatt. Detta framstår som stötande för en bred allmänhet och luckrar upp skattemoralen. Som framgår av exemplet ovan är det kommunalskatten som för det stora flertalet är mest betungande. För 80000-kronorsinkomsttagaren utgör kommunalskatten således av den totala skattebördan. Med nuvarande utdebiteringsskillnader på ca . får den kommunala beskattningen djupt orättvisa konsekvenser. har som mål att ge kommunerna likvärdiga ekonomiska arbetsförutsättningar. Detta arbete bedrivs framför allt genom skattekraftsutjämningen. Denna har även stor betydelse för att utjämna skatteuttaget från olika individer med samma inkomst. har föreslagit en omfördelning av statens bidrag till kommunsektorn från specialdestinerade bidrag till ett generellt bidrag med skatteutjämnande effekt. Detta skulle radikalt utjämna skillnaderna mellan högoch lågskattekommuner. Det hårda skattetryck som vi har i gör att de snedvridningseffekter som alla skatteformer i sig själva medför blir oacceptabelt stora. För att någorlunda klara dessa följder måste vi eftersträva många olika skatteformer och därigenom undgå att skattesatserna inom var och en blir för höga. Därigenom minskar också incitamenten att undgå skattebelastning. Skatteplaneringen blir mindre lönsam. Vi anser att en ytterligare höjning av det totala skattetrycket inte löser några problem, snarare skapar nya. Därför avvisar vi regeringens förslag om en höjning av inkomstskatten i de fyra lägsta inkomstskikten. Inkomstskattesystemet kan inte ensamt åstadkomma en tillfredsställande fördelningspolitik. Det sociala trygghetssystemet bör i ökad omfattning formas för fördelningspolitiska målsättningar och för att komplettera skattesystemet. När det gäller inriktningen av skattepolitiken , har förespråkat ett utgiftsskattesystem. En offentlig utredning har tillsatts, och denna är i färd med att utarbeta ett konkret förslag. Det är viktigt att utredningens arbete påskyndas så att förslag presenteras som kan ligga till grund för lagstiftning under nästa mandatperiod. Utgiftsskatten har en klart sparstimulerande effekt och dessutom andra positiva styreffekter. Det gäller t. ex. att produktiva investeringar gynnas, att självfinansiering i företag underlättas, att kringgående av skatt försvåras, att det lönar sig bättre att arbeta om en del av inkomsten sparas, att konsumtionen dämpas, att inflationen motverkas, att alla inkomster behandlas lika och att skatteneutralitet mellan olika investeringar uppnås. har också motionerat om privata investeringskonton. Dessa skulle bygga på utgiftsskattens principer och i stort sett fungera som ett skogskonto. De insättningar som görs på ett särskilt bankkonto eller i speciella aktiesparfonder skall enligt förslaget berättiga till en femtioprocentig skattereduktion, som dock måste återbetalas när penningmedlen lyfts från kontot resp. fonden. bör systemet kunna byggas ut till att omfatta sparande i direktägda aktier, bostad, eget företag, jordbruk m. m. Barnen är vår framtid och vårt samhälles främsta tillgång. De familjepolitiska stödåtgärderna måste utformas så att alla barn garanteras en god och stimulerande uppväxtmiljö. Detta kan ske genom ett samhällsstöd som utformas så att det ger barnen och deras föräldrar goda ekonomiska, sociala och kulturella möjligheter att skapa en framtid. har i den familjepolitiska motionen 1983/84:2109 dragit upp riktlinjer för vilka insatser som måste ingå i det totala familjepolitiska stödet. Dit hör bl. a. barnbidrag och flerbarnstillägg, vårdnadsersättning, skattereduktion för familjer med endast en inkomst, rimliga regler för skattereduktion vid existensminimum m. m. beklagar att regeringen avstår från att presentera förslag som stödjer barnfamiljerna innevarande år. Detta är anmärkningsvärt eftersom klara fakta redovisar krympande konsumtionsutrymme för gruppen barnfamiljer. tog initiativet till införande av det allmänna barnbidraget . var i regeringsställning ökades barnbidraget successivt från . per barn och år till . per barn och år. Detta är ett tydligt bevis på grunduppfattning att barnbidraget utgör stommen i det familjeekonomiska stödet. Barnbidraget bör enligt vår mening successivt byggas ut. Trots motstånd från socialdemokraterna lyckades mittenregeringen få majoritet i för ett särskilt stöd till flerbarnsfamiljerna, ett stöd som kopplades direkt till det allmänna barnbidraget. Dess bättre har socialdemokraterna sedermera ändrat uppfattning om flerbarnsstödet och deltagit i dess uppbyggnad. F.n. utgår flerbarnstillägg till familjer med tre eller fler barn. Tillägget medför ett värdefullt tillskott för dessa familjer vilket bl. a. redovisas i utredningen "Barn kostar ..(SOU 1983: 14). Enligt vår mening är det angeläget att barnfamiljer med mer än ett barn får del av det utökade flerbarnsstödet. I motsats till regeringen vill ta fasta på behovet av ekonomiska förstärkningsinsatser för barnfamiljerna från första möjliga tidpunkt, dvs. fr. o. m. . Regeringen vill avvakta till . Det finns enligt mening inga godtagbara skäl för detta dröjsmål. yrkar således att barnbidraget höjs fr. o. m. med . för det första barnet och . för följande barn. Vårt förslag innebär ett ökat konsumtionsutrymme för gruppen barnfamiljer under /85 med 1 225 milj. kr., vilket vi även anvisat finansiering för. Skattesystemet är f. n. utformat med ringa hänsyn tagen till de enskilda familjernas försörjningsbörda. hävdar i motion 1982/83:517 att skattesystemet måste utformas så att ökad hänsyn tas till antalet inkomster i familjen och familjens totala försörjningsbörda. Skattesystemet måste således utformas med särskild hänsyn tagen till familjer med endast en inkomst. Vi anser att detta bäst sker genom en successiv höjning av skattereduktionen till barnfamiljer med hemmamake och ensamföräldrar. bör skattereduktionen återställas till den reala nivå den hade när den infördes. Vi föreslår att reduktionen i ett första skede höjs från I . Effekterna av centerförslagen i dessa delar framgår av följande tabell: (siffrorna inom parentes avser gällande regler; övriga siffror förslag till tillskott). 1 barn, 1 inkomst (3 300)+ 600 (I800)+2200 (6600)+1 200 (1800)+2 200 (9900)+1800 (1650)+800 (1 800)+2 200 (6600)+! I propositionen föreslås ett tillfälligt anordningsbidrag för daghems- och fritidshemsutbyggnad i områden med sysselsättningsproblem inom byggnadssektorn. Anordningsbidrag har prövats . av detta manar inte till efterföljd. Systemet har visat sig driva upp byggnadskostnaderna på ett oacceptabelt sätt. vill dessutom påtala det angelägna i att daghems- och fritidshemsutbyggnaden liksom sker i takt med den lokala efterfrågan av barnomsorg. Propositionens förslag om anordningsbidrag bör därför avvisas av . 1 den familjepolitiska motionen aktualiserar ånyo kravet om ett rättvisare statsbidragssystem till den kommunala barnomsorgen. Införandet av ett sådant skulle ge de utrymmen för en stimulans av barnomsorgsutbyggnaden som åsyftas i propositionen. Detta kan ske i de former som de enskilda kommunerna bäst kan nyttja. På grund av lönerörelsens utfall har regeringen bl. a. föreslagit en lag om hyresstopp. Ett hyresstopp kommer att medföra ytterligare svårigheter för fastigheternas ekonomi inte minst för de allmännyttiga bostadsföretagen. Kraven på kostnadstäckning kommer att tvinga fram stora hyreshöjningar 1985. Hyresstoppet innebär därför bara en tidsförskjutning av hyreshöjningarna. Vi avvisar därför förslaget till lag om hyresstopp. Bidrag till förbättring av boendemiljön Genom lån och bidrag har en rad bostadsområden kunnat förbättra sin miljö. Ökningen av antalet tomma lägenheter har kunnat bromsas. Regeringen begär nu utökade ramar för denna verksamhet. har i sammanhanget i tidigare motioner föreslagit att ett alternativ kan vara att bostadsföretag med problemfastigheter eller problemområden borde avyttra vissa fastigheter - i första hand till bostadsrättsföreningar. Om så erfordras skulle staten medverka till reducering av statens lånefordran. Motionsförslagen har avvisats av . I kommunerna har emellertid en sådan utveckling mot försäljning av problemfastigheter påbörjats. Mycket goda resultat rapporteras. Vi föreslår att ger regeringen till känna vad som i motion 1982/83:1632 anförts om försäljning av fastigheter som en bland många åtgärder för att minska antalet fastigheter med uthyrnings- och miljöproblem. Statligt stöd till allmänna samlingslokaler har i skilda sammanhang arbetat för förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. Vi tillstyrker regeringens förslag om förhöjda ramar. Höjning av bostadsbidragen till barnfamiljer har i motionen om familjepolitiken (1983/84:2109) föreslagit omedelbara och effektiva åtgärder för att förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation. Vi har bl. a. föreslagit höjda barnbidrag, förbättrat flerbarnsstöd och väsentligt utbyggd vårdnadsersättning. Vi anser därför att förändringar av bostadsbidragen bör anstå i avvaktan på bostadskommitténs översyn. Detta bör även gälla regeringens förslag att avskaffa det inkomstprövade tillägget till studiehjälpen. I proposition 1983/84:127 s. 16 anför föredragande statsråd: En förändring av reglerna för det inkomstprövade tillägget bedömer jag vara mindre lämplig f. n. Skälet är att tillägget är samordnat med det statliga bostadsbidragssystemet. Detta är f. n. föremål för översyn inom bostadskommittén (Bo 1982:02) vilken enligt vad jag har erfarit överväger att föreslå vissa ändringar i bostadsstödets konstruktion. En eventuell förändring av det inkomstprövade tillägget bör enligt min mening anstå tills resultat av kommitténs arbete föreligger. anslöt sig till regeringens förslag. Inget i sak har ändrats som motiverar ett ändrat ställningstagande. har utvecklat sin syn på den kommunala ekonomin i en partimotion i anslutning till regeringens proposition om kommunalekonomiska frågor . Därutöver kan nu konstateras att de 900 milj. kr. som regeringen drog in från kommunerna genom att minska grundgarantin i skatteutjämningssystemet inte återförts som sysselsättningspengar till kommunerna som utlovades i propositionen. De har i stället i sin helhet använts som delfinansiering av den föreslagna barnbidragshöjningen. avvisar i en särskild motion den av regeringen på grund av avtalsrörelsens utfall föreslagna likviditetsindragningen från kommuner och landsting på ca . Som följd därav finner vi inte anledning höja det extra skatteutjämningsbidrag^. Det stora budgetunderskottet är det allvarligaste hotet mot den svenska ekonomin. Budgetunderskottet ökar inflationsrisken, driver upp räntenivån och minskar utrymmet på kapitalmarknaden för industrins investeringar. Det sistnämnda kan bli ett akut problem om den nuvarande högkonjunkturen leder till att industriinvesteringarna börjar öka. Ett centralt mål för den ekonomiska politiken måste därför vara att avveckla det strukturella budgetunderskottet genom att kraftigt minska de offentliga utgifterna. Skattehöjningar är inte någon framkomlig väg för att sanera statsfinanserna. Det är , när har draghjälp av en internationell konjunkturuppgång. som de offentliga utgifterna måste dras ner radikalt. Sker det kan räntenivån pressas ner så att investeringar blir mer lönsamma. ökar möjligheterna att trygga exportframgångar och sysselsättning även i nästa konjunkturavmattning. En kraftfull besparingspolitik blir av sysselsättnings- och stabiliseringsskäl betydligt svårare att föra när konjunkturen vänder nedåt igen. Då ökar också oundvikligen statens utgifter för sysselsättningspolitiken. Enligt långtidsutredningen bör budgetbesparingar ske med i genomsnitt framöver. I den nuvarande högkonjunkturen bör följaktligen besparingarna vara betydligt större än . budgetförslag innebär, med de förändringar som skett (militära försvaret, u-hjälpen) och som sker i anslutning till kompletteringspropositionen (familje- och arbetsmarknadspolitiken), att vi redovisar ett bättre budgetsaldo än regeringen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen, 3. att godkänner vad som i motionen anförts om arbetsmarknadspolitikens inriktning, 4. att beslutar avslå proposition 1983/84: 150 i de delar som rör ändringar i regler för flyttningsbidrag i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att beslutar att till Arbetsmarknadsservice för /85 under tionde huvudtiteln utöver vad som har föreslagits i proposition 1983/84: 100 bil. 12 anvisa ett förslagsanslag om 35 milj. 6. att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om formerna för anordnandet av särskilda kurser inom dataområdet, 7. att beslutar avslå upprättat förslag till ändring i lagen om socialavgifter, 8. att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansieringen av arbetslöshetsersättningen, 9. att beslutar att utvecklingsfonden i tillförs 5,5 milj. kr. för ökat företagande bland ungdomar i enlighet med vad som anförts i motionen, 10. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförs om föreskrifter för användning och fördelning av vuxenstudiestöd för arbetslösa, 11. att beslutar avslå regeringens förslag till skattehöjning i inkomstskikten 1 -4 basenheter, 12. att beslutar höja barnbidraget fr.o.m. med /år för det första barnet, 13. att beslutar höja barnbidraget fr. o. m. med /år för andra barnet och därefter följande barn, 14. att beslutar avslå förslaget om Bidrag till anordnande av daghem och fritidshem, 15. att beslutar avslå förslaget till lag om hyresstopp, 16. att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motion 1982/83:1632 anförts angående avyttring av vissa problemfastigheter, 17. att beslutar att i avvaktan på bostadskommitténs översyn avslå regeringens förslag om höjda bostadsbidrag till barnfamiljer, 18. att beslutar avslå förslaget om ändring i studiestödslagen 1 kap. 2 §, 19. att beslutar avslå regeringens förslag att anvisa ytterligare 45 milj. kr. till extra skatteutjämningsbidrag till kommunerna. () () () () () () () () () NILSG. ÅSLING (c) () () () . () () T374 1975 1976 1977 1978 1979 1900 1961 196? Industriproduktionen stiger och nlrmir lif 1960 Irs nivi Fig. 4 Inflationstaktens utveckling t. o. m. ("Rullande tolvmånadersperioder) »0/6 1*6» **-78 Konsumentprisutvecklingen av resp. konjunkturuppgång i . Källa: SCB. IrvVx 1980 - 100 elatlv Iflntkoctivkdsu tverling Matler* 11 valut* dativ Ifinatua» tnadautvaok ling OanensM valuta relativa lönekostnadsutveckling samt växelkursutveckling gentemot . : US Dept of Labor, samt SAF C. Art>etemarttn»dslÄflet I 'perexw I prooen ev dan tett» 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1962 1963 1964 av arbetskraften saknar reguljärt arbete. Arbetslöshet (+AMS ) * Här ingår även personer som omfattas av ungdomslagen. Budgetsaldo budgetåren 1978/79-1988/89 enl. långtidsbudgeten Källa: Reviderade finansplanen 1984