mot · G7021311 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. Denna motion har till syfte att fästa uppmärksamhet på att det pågår en snabb och positiv utveckling när det gäller tekniken att lönsamt utnyttja solenergi, att solenergins möjligheter beror på om vi reserverar plats för den i vårt energisystem, att om vi ger solenenergin de rätta förutsättningarna så kommer den att vara mycket konkurrenskraftig i ett flertal tillämpningar . Solenergi för uppvärmningsändamål kommer framför allt att kunna konkurrera med de traditionella uppvärmningsformerna inom tre delområden. 1) Tappvarmvattenuppvärmning i en- och flerfamiljshus. 2) Uppvärmning av fjärrvärmevatten med och utan lagring. 3) Värme- och tappvarmvatten i lagringssystem med och utan värmepump. Solvärmesystem för tappvatten kan införas främst i nya flerbostadshus och vid ombyggnader. Det finns prototyper för sådana system, och en begränsad marknadsintroduktion bör kunna genomföras även om konkurrensen från billig el och frånluftsvärmepumpar kommer att bromsa införandet. Befintliga flerfamiljshus och mindre gruppcentraler kan bli aktuella för solvärmt tappvatten när man börjat serieproducera system för nya byggnader. Uppföljning och kontinuerlig förbättring av dessa system blir nödvändigt . Framför allt behöver frågor kring livslängd, drift och underhåll penetreras. Svenska system kostar väsentligt mindre än motsvarande system utomlands. Goda möjligheter finns därför för svensk export av såväl komponenter som systemkunnande. Kostnaden för ett system i ett nybyggt flerbostadshus med solfångare integrerade i taket är ca /m2, varav solfångarna ca /m2. Med ett utbyte på 400 kWh/m2 och år blir energipriset /kWh, under förutsättning av realränta och avskrivning och priser. Detta kan jämföras med lätt eldningsolja, som vid ett pris på lätt eldningsolja på /m3 och verkningsgrad , ger en värmekostnad av /kWh. Kostnaderna baserar sig på ett genomfört projekt om ca solfångare på ett flerbostadhus i . Kostnaderna för den konventionella delen av systemet (lager och WS) är relativt höga, /m2. Solfångare och pågående utvecklingsarbete antyder att kostnaderna på denna sida bör kunna reduceras väsentligt. För småhus är motsvarande uppvärmningskostnad med dagens solvärmeanläggningar betydligt högre, /kWh. Ett system är dock under utveckling som har en liten solfångare med hög verkningsgrad (2,i stället för ). Därmed möjliggörs även insamling under delvis molniga förhållanden. Solvärmeteknik för fjärrvärme och gruppcentraler utan lagring kan införas i första hand i nya nät med låga returtemperaturer och i andra hand i befintliga nät. Det finns enligt erfarenheter från experimentprojekt goda förutsättningar att få rimliga kostnader, men det fordras också tillgängliga markytor för solfångaruppställning. Avvägning mot andra energikällor är viktig. Spillvärme, värmepumpar, kol, inhemska bränslen och senare kraftvärmesystem kan komma att begränsa marknadspotentialen i betydande utsträckning. De lösningar som tagits fram bygger på nyutvecklad teknik, där man inte utgått från den enskilda komponenten (solfångare) utan dimensionerat och utvecklat varje del med utgångspunkt i systemekonomi. Detta har medfört radikalt lägre kostnader än vad som förut antagits. Kostnaden för en anläggning kopplad till ett nät med låga returtemperaturer är /m2, varav solfångaren utgör ca hälften. Resten utgörs av stativ, fundament, rör, värmeväxlare, apparatbyggnad, markberedning, markköp och konsultkostnader. Det beräknade energiutbytet är 400 kWh/m2. Energipriset blir då enligt ovan /kWh. Motsvarande energipris med lätt och tung eldningsolja vid pannverkningsgrad (sommar) blir /kWh. Anläggningskostnaden bör kunna nedbringas till /m2 och energiutbytet blir då /kWh, dvs. god konkurrenskraft erhålls gentemot olja. För nät med högre returtemperaturer () är solvärmekostnaden /m2 och beräknat utbyte 350 kWh/m2, dvs. motsvarande /kWh. Solvärmekostnaden bör kunna nedbringas till /m2 och utbytet bör kunna bli 450 kWh/m2, dvs. minsta möjliga energipris är /kWh. I detta unika fullskaleförsök lagras solenergi i lera . Solenergin nyttjas via dieseldrivna värmepumpar till att förse en gymnasieskola med värme och varmvatten. På detta sätt sparas av den olja som skulle ha förbrukats med ett konventionellt oljebaserat värmeproduktionssystem. Kostnaden för detta solvärmesystem är av totalkostnaden för skolan. omfattar värmeproduktionssystemet för Lindälvsskolan i , ca 3 mil söder om . Uppvärmningsobjektet är en gymnasieskola för 800 personer. Det årliga energibehovet är ca 1 300 MWh och det maximala effektbehovet uppgår till Skolan är av enplanstyp och har en byggnadsyta . Lokalerna är avsedda för undervisning, administration, motion, teater samt annan fritidsverksamhet. Temperaturen i lokalerna hålls . Solvärme genereras av solabsorbatorerna . Dessa består av matt, svart takplåt av aluminium med invalsade rombiska kopparrör som utgörs av ett flänsförsett kopparrör. För att kunna tillföra lagret solenergi används 600 U-formade PEH-slangar som har drivits ner 35 m i leran med hjälp av en pålkran. Total lerlagervolym är . På så sätt värms leran till ca . används dessa plastslangar som värmeupptagare och suger då tillbaka den lagrade solenergin så att temperaturen sjunker till ca . Värmeuttaget från ackumulatorn sker med fyra dieseldrivna värmepumpar vardera med 35 kW axeleffekt. Värmepumparna höjer temperaturen till . Energi från dieselmotorernas avgaser och kylvatten används för att höja temperaturen till som är den temperatur vilken man erhåller i toppen av en utjämningstank. Från utjämningstanken erhåller byggnadens övriga VVS-installationer sitt vatten. Radiatorerna och varmvattenberedaren erhåller 55-gradigt vatten från toppen av tanken medan ventilationsaggregaten förses med vatten från mellansektionen som är . Detta solvärmesystem tillgodoser skolans totala energibehov. Oljebesparingen är ca (ca .) jämfört med en konventionell oljepanna. Den merinvestering som måste göras är 1,7 milj. kr., vilket är av skolans totala kostnad. Energipriset är ca /kWh i denna första anläggning (avskrivning och realränta). I kommande anläggningar bör priset bli än lägre. I , söder om , förses fyra flerfamiljshus med värme och varmvatten från ett värmesystem baserat på solenergi. Antalet lägenheter är 40, och den totala uppvärmda golvytan är . Årsenergibehovet för värme och varmvatten inkl. förluster i distributionssystem beräknas bli 310 MWh. Två tredjedelar av detta förväntas komma från solfångarna. Resten täcks med elenergi till värmepumpen och olja till oljepannan. Värmesystemets huvuddelar är solfångare, värmelager i mark (två zoner), värmepump och oljepanna. Värmesystemet är dimensionerat för låga temperaturer (50/40 C). Solenergi levereras direkt till värmesystemet så länge detta är möjligt. När solfångarna inte längre ger tillräckligt med energi startar värmepumpen och hjälper till. kompletteras värmepumpen med en oljepanna. Solfångarna är integrerade i takkonstruktionen. För att säkerställa takets funktion mot regn används en takplåt underst i solfångarkonstruktionen. Absorbatorn täcks av en korrugerad skiva av akryl som monteras med aluminium- och gummilister. Den speciellt - för solenergi - framtagna täckskivan ger solfångarna höga prestanda. Konstruktionen med stora solfångarytor i förhållande till kanter etc. leder också till små förluster och högre prestanda. Den totala solfångarytan är . Lerjorden vid sidan av byggnaderna används till att lagra solenergi i. Lagret består av två zoner, en högtemperaturzon (HT) och en lågtemperaturzon (LT). HT är endast stort (5x5x8 m) och värms så att direkt användning av solenergi möjliggörs. LT, som omger HT, värms upp till ca och kyls sedan till ca . Djupet är 12 m i LT och 8 m i HT. Totala volymen på värmelagret är ca . Värmeväxlare mellan det cirkulerande vattnet och leran utgörs av polyetylenrör (PEM) som är placerade som ett U vertikalt i marken. Ytterdiameter hos dessa rör är och total mängd rör är 5600 m. Genom att på detta sätt placera plaströren i två zoner, är det möjligt att bygga ett litet lager för hög temperatur, utan att förlora all energi till omgivningen. I första hand levereras solenergi till HT och sedan till LT. Genom att värma upp LT kommer förlusterna från HT att minska dvs. LT utgör isolering av HT. Förlusterna från LT kommer att uppgå till . För att förvärma inkommande källvatten används i detta projekt ett solenergisystem med solfångare. En tank på utgör lager. Med de relativt låga temperaturer som solfångarna arbetar med beräknas systemet producera 44 MWh . Solenergisystemet är dimensionerat för att täcka huvuddelen av tappvarmvattenbehovet för 20 lägenheter och ett barndaghem. Solfångarna har utvecklats från de plana otäckta solfångarna som användes i . En helt ny typ av täckning har tagits fram. Täckskivorna är av korrugerad akrylplast. Korrugeringen har utförts så att en hög solfångarverkningsgrad erhålls. I Lyckebo norr om kommer 550 bostäder att värmas helt och hållet av solvärme. Systemet består av solfångaranläggning, fjärrvärmenät och bergrumslager. I första etappen solfångare omfattande förses området av sitt årliga energibehov. Anläggningen togs i drift . Solfångarna levererar energi vid höga temperaturer direkt till bergrummet, som värms till . Dessa höga temperaturer kan sedan användas för bostädernas totala värmebehov. Lyckebosystemet är indelat i tre olika vätskekretsar, åtskilda av värmeväxlare. Solfångarkretsen innehåller glykolblandat vatten som inte fryser . Bergrumskretsen består av grundvatten och fjärrvärmekretsen av avhärdat vatten. De solfångare som används i är en utveckling av de konventionella, plana solfångarna, som främst används vid lägre temperaturer. Speciellt utformade konvektionshinder av teflon är placerade framför absorbatorn, för att förhindra värmeförluster framåt. Absorbatorn är belagd med selektivt skikt. Dessutom är baksidan kraftigt isolerad, och genom att bygga stora solfångare minskas förlusterna från sidorna. Härigenom kan temperaturer erhållas om solfångarna inte kyls. Solfångarna är svensktillverkade och monterade med aluminiumstativ på betongfundament. Modulstorlek: , 360 stycken. Solfångaranläggningen i , som är den första i sitt slag i världen, har inneburit kraftigt reducerade priser på solenergi med höga temperaturer. Solfångarna är gjorda för lång livslängd och innehåller enbart icke korrosiva material. Anläggningen garanteras producera MWh/år beroende på temperaturnivå och solinstrålning - effekt 2 MW. Vid real ränta och avskrivningstid blir motsvarande energipris /kWh till lagret (exkl. drift och underhåll). är ett nybyggnadsområde med omkring 2 000 lägenheter sydost om . Solvärmeanläggningen blev klar och togs i drift . Efter Lyckeboanläggningen utanför (UKAB) är den landets största solfjärrvärmeanläggning med solfångaryta. gin samlas upp av 160 fabriksmonterade solfångare som via värmeväxlare har anslutits till ÖFAB:s kulvertnät inom . Solfångarna är englasade med absorbator försedd med selektivt skikt. Solfångarnas värmeproduktion bidrar till att täcka av värmeförsörjningen i området. Grundprincipen i detta system är att låta det välisolerade kulvertnätet fungera som ackumulator. Detta innebär att under dygnets soltimmar tillåts temperaturen i fjärrvärmenätet stiga i takt med tillförd solvärme. Den på så sätt inlagrade värmeenergin förbrukas sedan under de solfattiga timmarna, för t. ex. värmning av tappvatten m. m. Hela anläggningen har kostat 3,2 milj. kr. och har finansierats med hjälp av experimentbyggnadslån från BFR. Enligt gjorda beräkningar kommer årsproduktionen av energi att uppgå till ca 720 MWh, vilket motsvarar olja. Den maximala effekten en solig sommardag beräknas bli 1 MW. Vid realränta och avskrivningstid blir kostnaden för solvärmen /kWh. Med drift- och underhållskostnaden blir priset /kWh. Av den gjorda redovisningen kan följande slutsatser dras. - Solenergitekniken utvecklas snabbt, - Solenergi kan vara konkurrenskraftig i ett flertal tillämpningar, - Solenergins konkurrenskraft är beroende av vilken placering den får i vårt energisystem, - Kolintroduktionen försämrar möjligheterna att lönsamt använda solenergi, - Solenergin passar bra ihop med lågtemperatursystem och värmepumpsteknik, - Solenergin bör få högsta prioritet i utvecklingen av framtidens energisystem. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att energipolitiken skall ges sådan inriktning att möjligheten att utnyttja solenergi enligt de riktlinjer som anges i motionen till fullo tillvaratas. () () P.O. ()