mot · G702334 · 1984-01-11 00:00:00 — m. fl. Utredning om maktförhållandena i samhället Frågan om makten och makthavarna i samhället har diskuterats alltmer i . Olika uppfattningar framförs emellertid om var makten ligger och vilka som utövar den. Detta framgick tydligt i debatten om införandet av löntagarfonder. Det illustreras också av en serie intervjuuttalanden i sista numret av tidskriften , utgiven av statskontoret. Sju personer i olika ställningar hade tillfrågats om maktförhållandena i dagens . Svaren var mycket skiftande såsom framgår av följande utdrag: Det här med makt är inte så enkelt i vårt moderna samhälle. Det går inte att säga att vissa personer har makt. Det är olika grupper som innehar makten och kan utnyttja den på olika sätt beroende på vilken situation de befinner sig i. ... Regeringen sitter med en massa löpande ärenden och därför har den större makt än ledamöter. (Vice statsminister, s.) Generaldirektörernas makt är orimligt stor. Det finns t ex en generaldirektörsklubb, fri från insyn, som på sina sammanträden har diskuterat hur de ska utforma remissvar på utredningar. (Journalist, .) Om vi går samman med näringslivet och de andra fackliga organisationerna gentemot regeringen i någon fråga, då har vi makt. Regeringen kan inte gå emot om den har hela arbetsmarknaden emot sig. (LOordförande.) Ekonomisk makt är en helt annan definition än politisk makt. Jag tycker det är lite konstigt att - som marxister gör - tala om företagens makt på samma sätt som t ex ämbetsverkens. (SAF-direktör.) makt har, trots grundlagsändring om ökad makt till , minskat till förmån för näringslivet, regeringen och den statliga byråkratin. Vi har fått en ökning av näringslivets makt i takt med koncentrationen och centraliseringen. Och den ökade makten har i sin tur inneburit ökad makt i samhället. (Riksdagsman, vpk.) Det är The Upper Thousand som i stort sett håller i den makt som utövas här i landet. Ett tusental personer som finns representerade i samtliga av klotsama. (Bankdirektör, f. d. De intervjuade hade ombetts rangordna ett antal klotsar representerande regeringen, näringslivet, den statliga byråkratin osv.) Byråkratin spelar en aktivare roll än förr då den var rent verkställande. (Professor i statskunskap.) För att folkets demokratiska rättigheter skall kunna försvaras och utvidgas, så att demokratin blir gällande på alla områden av samhällslivet, är det nödvändigt med största möjliga kunskap om de faktiska maktförhållandena i samhället. Att vinna sådan kunskap måste vara en ständigt pågående process eftersom förskjutningar i maktförhållandena sker snabbt i dagens samhälle. Den statliga utredningsapparaten har vid olika tillfällen satts in för att belysa olika delar av maktkomplexet. Här kan påminnas om koncentrationsutredningen (1961-1975), som emellertid avslutades utan att något sammanfattande betänkande lades fram. En av de viktigaste delutredningarna, Ägande och inflytande inom det privata näringslivet, publicerades . Detta utredningsarbete har sedan förts vidare av industriverket (1980). Snabba förskjutningar i ägandeförhållandena , bl. a. den alltmera framträdande tendensen till institutionellt aktieägande, gör emellertid fortsatta undersökningar angelägna. Liknande synpunkter kan anföras på det delbetänkande av koncentrationsutredningen som gällde de internationella koncernernas växande betydelse (1975). De transnationella och multinationella företagen spelar en allt större roll. En annan sida av maktproblematiken togs upp i den statliga låginkomstutredningen, som emellertid lades ned innan arbetet fullföljts. Det gällde olika aspekter på de maktlösas problem. Visst material ges här i levnadsnivåundersökningar. I har de faktiska, reella maktförhållandena i samhället ingående belysts i den s. k. maktutredningen, tillsatt 1972. Utredningen hade i uppdrag dels att kartlägga själva maktbegreppet och ge en generell analys av de viktigaste formerna för makt i det norska samhället liksom vilka följder maktförhållandena har inom olika områden av samhällslivet, dels att göra specialundersökningar på särskilt viktiga områden. Följande fem områden undersöktes på detta sätt: De ekonomiska maktgrupperingarna. Organisationer inom arbets- och näringslivet. Den administrativa apparatens makt. Internationella företags makt. Inom eller i samband med den norska maktutredningen har publicerats en lång rad intressanta rapporter, vilka synes ha gett upphov till en livlig diskussion. Enligt vår mening finns behov av en liknande utredning i . En rad skäl talar härför. Viktiga förändringar har ägt rum i maktförhållandena. Några tendenser har särskilt uppmärksammats i den offentliga debatten. Det gäller t. ex. utvecklingen mot allt fler, allt större och allt mäktigare organisationer. Kontakterna mellan individer kanaliseras till stor del genom organisationer, antingen det är företag, intresseorganisationer, förvaltningsorgan, offentliga institutioner, massmedia eller partiapparater. Inom många organisationer har makten centraliserats till ledningarna, medan individerna har små möjligheter att göra sina synpunkter gällande. På den kapitalistiska marknaden har koncentration, centralisation och monopoltendenser ökat makten hos finanskapitalistiska grupperingar, medan både lönarbetare och konsumenter ofta erfar maktlöshet. Inom den representativa demokratin spelar partiapparaterna en allt större roll, medan medborgarna stundom känner sitt inflytande reducerat till rätten att välja en viss valsedel. Inom staten har roll minskat, medan både regering och byråkrati påtagligt stärkt sina maktpositioner. Mäktiga massmedia påverkar i allt högre grad mediakonsumenters ideologi och reaktioner. internationella beroende har kraftigt ökat, och härvid spelar inte minst de internationella koncernerna (de transnationella och multinationella företagen) en växande roll. De mekanismer varmed den härskande klassens välde reproduceras förefaller många allt mäktigare och svårare att bryta. Å andra sidan framförs också åsikten att en spridning av makten i samhället skett . Allt detta kräver analys. Av stort intresse är också att belysa hur maktrelationerna utvecklats mellan samhällsklasserna, mellan kvinnor och män, samt mellan invandrarna och övriga skikt i det svenska samhället. Den föreslagna maktutredningen bör dock icke begränsas till att kartlägga och analysera vad som brukar kallas aktörmakt, utan måste också behandla rådande maktstrukturer. Den får heller icke utföras på ett sådant sätt att den ger de ekonomiska, byråkratiska och politiska makthavarna teorier och metoder för hur de ännu effektivare skall kunna utöva sin makt och styra samhället. De maktlösa gruppernas och individernas ställning måste därför ägnas stor uppmärksamhet, liksom försöken att genom folkrörelser och aktionsgrupper organisera en motmakt. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ för att genom en offentlig utredning kartlägga och analysera de faktiska, reella maktförhållandena i det svenska samhället och deras följder för olika grupper och individer. (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk) i