mot · G7021955 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. I årets finansplan konstaterar finansministern att de stora framgångar på exportmarknaden som kunnat noteras tyder på att det svenska näringslivet är bättre anpassat, strukturellt sett, till dagens och morgondagens marknadsvillkor än de täta krisrapporterna gett intryck av. Vi har genom regeringens politik för bättre konkurrensvillkor kommit in i ett läge, där produktiv aktivitet i börjat framstå som mera lönsam än finansiella placeringar. i registreras i länsarbetsnämndens senaste rapport två stabila tendenser till förbättring. Industrins behov av arbetskraft har utvecklats positivt. Det totala antalet kvarstående platser är därför klart högre än . Inflödet av nya varsel om uppsägningar har minskat. Vad som här sagts i positiv riktning förändrar dock inte den bild av länets näringsstruktur som vi beskrivit i tidigare motioner och som karakteriseras av att hårdare än de flesta andra regioner drabbats av strukturella problem. Inom länet finns tre krisbranscher - järn-, stål- och tekoindustrier. Detta har haft som följd en synnerligen ogynnsam utveckling beträffande både befolkningstillväxt och sysselsättning. Sysselsatta genom s. k. arbetsmarknadspolitiska insatser och arbetslösa uppgick till något över 12 000 personer. Detta innebär att det på var tionde sysselsatt person i länet finns en person som saknar fotfäste på arbetsmarknaden. Inom länet har kommun den högsta andelen arbetslösa. Även utvecklingen i bl. a. och har varit ogynnsam. Till de strukturella bristerna i länets näringsliv hör otillräckligheten i sysselsättningsmöjligheter för kvinnorna. Tyvärr anser att denna utveckling på grund av arten av arbetstillfällen kommer att fortsätta även vid en konjunkturuppgång. Utvecklingen inom länets arbetsmarknad får naturligt nog negativa konsekvenser även för folkmängden. Därför är prognosen beträffande länets invånarantal fortsatt ogynnsam. Befolknings- och sysselsättningsminskningen i kommunerna och länet avspeglas naturligtvis på olika sätt. Hit hör till exempel antalet outhyrda lägenheter. Den höga arbetslöshet som i många fall drabbar människor vilket leder till utförsäkring från arbetslöshetskassorna, slår igenom i statistiken över andelen socialbidragstagare. Även i har man kunnat spåra vissa positiva resultat av den smärtsamma omstrukturering som exempelvis stålindustrin genomgått. Detta gäller inte minst , som ger ett mycket positivt driftresultat som följd av de vidtagna åtgärderna. Dessa har stötts av en framsynt lokal fackföreningsrörelse. Stora förändringar är vidare att vänta inom specialstålsindustrin i , kommun. Här har redan genomfört omställningar till en rationell produktion efter tidigare ägarbyte. Den ytterligare samordning som förbereds inom specialstålsindustrin bör kunna ske utan större personalindragningar i , beroende på tidigare rationaliseringar och att där placerade produktionsenheter visar mycket gynnsamma driftresultat. Vi återkommer till ägarskiftet och dess konsekvenser för specialstålsindustrin, sedan industriministern lagt fram propositionen om statliga eftergifter för att underlätta fusioneringen. Vi nämnde inledningsvis den markanta förändring till bättre villkor för exportindustrin som har kunnat noteras den socialdemokratiska regeringen arbetat för att förverkliga sitt krisprogram. Dessa ansträngningar måste fullföljas inte minst i de mellansvenska industrilänen. Det är ett riksintresse att avindustrialiseringen, som varit så markant , hejdas. Det är nödvändigt att resurser i fråga om yrkeskunskap och industriell kapacitet utnyttjas i bruksorterna. talar man om Bergslagen som ett speciellt industriområde men glömmer att samma problem finns inom Industrisödermanland. Därför måste planerade åtgärder för att öka den industriella aktiviteten och skapa ersättning för förlorade arbetstillfällen även omfatta det sörmländska industriområdet. Industripolitiken och de regionalpolitiska insatserna måste utgå ifrån insikten om att problemen inom industrin inte kan lösas genom att tillverkningsenheter flyttas mellan olika regioner. Ansträngningarna rhåste koncentreras på att vidareutveckla varje läns speciella profil och egenskaper. Allmänt gäller i fall med dess ensidiga utbud av arbetstillfällen att vid sidan om att utveckla och stödja befintlig verksamhet skapa ett ökat inslag av kvalificerad produktion, marknadsföring och forskning i både privat och offentlig regi. a. bör ansträngningarna inriktas på att eliminera den underförsörjning av statlig verksamhet det sörmländska länet lider av. Det förhållandet att exempelvis SJ och placeraf sina regionala kontor i andra län får inte leda till att utlokalisering av ny sådan kvalificerad verksamhet undanhålls . Under åberopande av vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om statliga insatser för att skapa en positiv utveckling i fråga om sysselsättning och befolkningstillväxt i . () () () () () ()