mot · G802102 · 1984-11-07 00:00:00 — m. fl. Utformningen av det ökade stödet till barnfamiljerna (prop. 1984/ 85:39) I propositionen föreslås att förlängt bidragsförskott skall utgå till vissa studerande ungdomar , ett stöd motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar, utbetalning av barnbidraget och ändrade regler för barnbidrag vid längre utlandsvistelse. Förslagen i denna proposition är en följd av de beslut som fattades om bl. a. höjning av barnbidraget. anser att de förbättringar som beslutats endast är ett första steg och inte innebär en tillräcklig förbättring av barnfamiljernas standard. har därför föreslagit en rad förändringar av familjepolitiken. Förändringarna bör genomföras successivt och vara helt genomförda 1988. o Barnbidraget skall vara grunden för familjestödet. Det bör höjas till . per barn och år. Barnbidraget kan ses som en återbäring på skatten för barnfamiljer. För dem som så önskar bör det därför helt eller delvis kunna utgå som en skattereduktion, o 'Ett flerbarnstillägg bör utgå fr. o. m. det andra barnet med . o Ett obeskattat småbarnstillägglvårdnadsbidrag på . införs för alla förskolebarn i åldern . o Bostadsbidragen sänks något. Storleken på sänkningen måste anpassas så att inte ekonomiskt svaga grupper drabbas. Bostadsbidragen minskar i takt med att inkomsten stiger. Denna avtrappning bör fortsättningsvis ske i alla inkomstlägen, o Statsbidragsreglerna till barnomsorgen görs neutrala så att bidraget utgår med samma belopp oavsett i vilken regi verksamheten bedrivs. Barnomsorg som drivs av föräldrakooperativ, ideella organisationer eller företag skall således ges stöd på samma villkor förutsatt att ställda kvalitetskrav uppfylls. o Enhetstaxa införs successivt inom den kommunala barnomsorgen. Det bör dock fortfarande vara kommunerna som fastställer taxan. Det långsiktiga kravet på utbyggnad av barnomsorgen till full behovstäckning är fortfarande lika angeläget. Reformen föreslås bli finansierad med besparingar på livsmedelssubventioner, socialbidrag och bostadsbidrag som blir möjliga genom ett förbättrat familjestöd samt genom en sänkning av det kommunala grundavdraget. En familjepolitisk reform med denna inriktning har som syfte att förbättra barnfamiljernas ekonomi. När reformen detalj utformas måste därför stor vikt läggas vid effekterna för olika familjetyper. Förslaget kan därvid behöva justeras i vissa delar. Regeringen uppvisar tyvärr en påtaglig handlingsförlamning i de familjepolitiska frågorna. De förbättringar som regeringen efter påtryckningar från bl. a. lade fram innebar ingen långsiktig lösning på den besvärliga ekonomiska situation som barnfamiljerna har. De förslag som förelädes den socialdemokratiska partikongressen inger inte heller barnfamiljerna några stora förhoppningar om ett förbättrat familjestöd. I partistyrelsens förslag talas det visserligen om ett framtida reformarbete inom familjepolitiken. Några konkreta förslag finns dock inte. I samma yttrande behandlas också de marginaleffekter som barnfamiljerna drabbas av och sorn utgör ett hinder för kvinnors förvärvsarbete. När det gäller marginaleffekterna har dock regeringens politik inte medfört några lättnader. Den höjning av bostadsbidraget som beslutades innebär tvärtom att fler barnfamiljer drabbas av de marginaleffekter som bostadsbidragen medför. Det förefaller råda en betydande diskrepans mellan de uttalanden som görs om barnfamiljernas marginaleffekter och den politik som regeringen i praktiken föreslår. Barnbidrag vid längre utlandsvistelse Det är positivt att regeringen tagit intryck av de synpunkter som bl. a. förde fram om barnbidrag för missionärsfamiljer och ideella biståndsarbetare. En begränsning av rätten till barnbidrag så att detta inte utgår om utlandsvistelsen överstiger skulle drabba dessa grupper hårt. I propositionen föreslås att för missionärer och präster, som enligt 28 § folkbokföringsförordningen har rätt att kvarstå som kyrkobokförda i , skall den s. k. treårsregeln fortsätta att gälla. I propositionen föreslås vidare att de s. k. volontärsbidragen för biståndsarbetare anställda av ideella organisationer skall räknas upp med hänsyn till de minskade barnbidragsförmånerna. Förslagen innebär att biståndsarbetare som är utsända av ideella organisationer utan volontärbidrag inte erhåller någon kompensation för det uteblivna barnbidraget. Förslaget innebär vidare, att de ideella organisationerna i praktiken tvingas ta över statens arbete med utbetalning av barnbidragen. Det innebär dessutom att kostnaderna för barnbidrag som belastar överförs till biståndsmedlen, vilket innebär en ytterligare urholkning, om än liten, av enprocentsmålet för biståndet. Den treårsregel som gäller f. n., och i propositionen föreslås gälla även i fortsättningen för präster och missionsarbetare, skapar vissa gränsdragningsproblem. Det har förekommit att biståndsarbetare som fått sin hemresa fördröjd och stannat utomlands något längre än inte har fått något barnbidrag alls. Det kan också uppstå problem om t. ex. en missionär åker iväg på ett nytt utlandsuppdrag utan att ha stannat tillräckligt i , vilket innebär att barnbidrag inte utgår vid den nya utlandsvistelsen. Det är angeläget att samhället intar en positiv attityd till det biståndsarbete som bedrivs av ideella organisationer. Det bör därför införas en generell rätt till barnbidrag för präster, missionärer och biståndsarbetare i ideella organisationer oavsett hur utlandsvistelsen varar. Någon treårsregel bör således inte finnas. Detta kan förslagsvis införas genom att förutom präster och missionärer även biståndsarbetare utsända av ideella organisationer skall kunna kvarstå som kyrkobokförda i och därmed ha rätt till barnbidrag. Genom detta förslag uppnås ett enklare och mer lättadministrerat system som inte skapar gränsfall. De ideella organisationernas u-landsarbete underlättas och det sker ingen överföring av barnbidragskostnader till biståndsmedel. Kostnaderna för den föreslagna reformen torde vara blygsamma då antalet berörda familjer är relativt litet och utlandsvistelserna ofta är kortare än . tillstyrker de övriga förslagen i propositionen. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar att barnbidrag skall utgå till missionärer, präster och biståndsarbetare anställda av ideella organisationer vid utlandsvistelse, oavsett längden på denna. () ()