mot · G7022518 · 1984-01-25 00:00:00 — Svaret på den sista frågan är beroende på den inställning till privatbilism som svenska politiker kommer att inta. Den amerikanske författaren är i sin bok pessimistisk beräffande den nuvarande bilindustrins möjligheter att överleva . Globalisering av bilindustrin är oundviklig, menar han. Marknaden är snart mättad både i , och . Visserligen kommer de nyindustrialiserade länderna att börja efterfråga bilar i stor utsträckning, men troligen kommer de själva att tillverka dem. finns det 86 länder i världen med bilmonteringsband. Av de 30 biltillverkare som konkurrerar på den internationella marknaden finns kanske , , Toyota och GM kvar , spår Naisbitt. Trots att det finns anledning att vara skeptisk till domedagsprofeter är det ett faktum att enbart de biltillverkare som är bäst förberedda kommer att överleva. Detta vet också svensk bilindustri. Stora belopp läggs därför ner på 55 000 25 000 45 000 10 000 20 000 40 000 185 000 forskning för att få energisnåla bilar, öka säkerheten, förbättra komforten och mycket annat. avsätter av sin omsättning till produktutveckling. En tiondel av detta går till avancerad framtidsforskning. Ett resultat av detta var LCP 2000 - . En framtidsstudie inför 2000-talet. anser att man därmed stärker sina positioner . Bilindustrin runt världen har medverkat till förbättrade kommunikationsmöjligheter och till förbättrad teknikutveckling, som kommit också andra områden till godo. Effekten av att stänga dörren för svensk bilindustri kan komma att innebära att vi också underminerar vår egen existens som framstående industrination. Bilindustrin har för många länder symboliserat inträdet i industrialismen, den riskerar också att symbolisera utträdet. För framtidens bilindustri gäller till stor del andra förutsättningar . De som är bäst förberedda på detta kommer också att ha störst förutsättningar att överleva. Energikostnaderna var tidigare låga. 1973 kostade oljan per fat. vet vi att priserna är helt annorlunda. Även om de skulle stabiliseras på nuvarande nivå - eller kanske t. o. m. kortsiktigt sjunka något - så är det förmodligen realistiskt att räkna med fortsatt ökade relativa energipriser. Detta gör framtidssatsningar på energisnåla bilar väldigt viktig. Volvos framtidsbil har vid blandad körning en bränsleförbrukning på 0,36 l/mil. beräknas tillväxttakten vara låg i och för både personvagnar och lastvagnar. Får vi dessutom ekonomiska och/eller energimässiga störningar av 1970-talsmönster blir marknadssvängningarna ännu allvarligare. som totalmarknaden minskar får bilindustrin finna sig i ökad konkurrens från nya tillverkarländer. Vidgad lagstiftning ställer nya krav. Särskilt utvecklingskostnaderna drivs upp. Viktigt att betänka för ett litet land som är att arbeta för att lagstiftningen blir så global som möjligt. kan man räkna med att det står ett antal slag, som de bilindustrier måste vinna som vill finnas kvar på marknaden: Slaget om tekniken. Främst för att nå ökad resurseffektivitet. Allt större belopp måste satsas för att nå detta. avsatte företagen av omsättningen i utvecklingskostnader. kommer troligen mer än det dubbla att gälla. En oroväckande faktor är en, i vissa länder, ökad statlig inblandning framför allt finansiellt. Slaget om volymen och kostnadseffektiviteten. Detta främst beroende på lägre ekonomisk tillväxt och mättnadstendenser. Därmed blir konkurrensen hårdare och kravet på kostnadseffektivitet stor. Storskalighet kan komma att bli ett markerat inslag . I har man infört World . Utvecklingsarbete sker på ett ställe men produktionen i kanske fem till sju olika länder. Slaget om produktiviteten får stor betydelse. Här påverkas bilindustrin inte minst av den nationella politiken, därför att denna anger förutsättningarna för industriell produktion. Ett lands lönenivå i förhållande till ett annat, valutaförändringar, ränteläge, inställningen till industriell produktion osv. kommer att vara av avgörande betydelse. Bilindustrin ligger i täten både när det gäller att köpa och tillverka automation, robotisering och datorisering. Totaleffekten för blir därmed att betydligt många fler än de 380000- som är direkt sysselsatta inom branschen - är beroende av den. Därför är det av största vikt att svensk bilindustri ges nödvändiga förutsättningar för att kunna utvecklas. En stor del av biltrafiken är nyttotrafik. Närmare hälften av alla godstransporter på land sker med lastbil. Nyttotrafiken med bil och lastbil kan oftast inte ersättas av andra transportsystem. Bilens fördelar är många, den är flexibel, snabb och ofta billigast. Liksom andra transportsystem har bilen sina unika fördelar som särskiljer den från konkurrerande transportsystem. Trots detta är konkurrensen stor. För politikerna är det viktigt att bibehålla en konkurrensneutralitet. Det får inte vara ett politiskt mål att se till att så mycket som möjligt av lastbilstransporterna flyttas över på järnvägen. Den utveckling som för tillfället sker mot totala system innebär en övergång till ökad trailertrafik i hela . Därmed uppnås en ökad integrering med färjetrafiken och troligen någon form av piggy-back-service. För att detta skall kunna uppnås krävs ett ökat samarbete mellan järnvägsoch landsvägstransporter. Förbudet mot veckoslutstrafik hade många nackdelar. Transportföretagens möjligheter försämrades som ett omfattande dispensförfarande tvingades fram. Det är därför positivt att förbudet - efter att successivt ha trappats ned - försvann . Det är vår förhoppning att förbudet mot veckoslutstrafik inte återinförs. Transportnäringen ges därmed en möjlighet att själv göra nödvändiga begränsningar av trafiken när belastningen på vägarna är som störst. Bilen är mer än ett transportmedel. För många är bilen en hobby, ett sätt att få en meningsfylld fritid. Motorsporterna utgör sammantaget en stor folkrörelse, men det finns också många andra typer av motorhobby. Att vårda och förbättra den egna bilen eller motorcykeln är för många ungdomar ett sätt att få utlopp för initiativ och skaparglädje. Motorhobbyn är en ur många synpunkter bra fritidssysselsättning för ungdomar. Trots detta är motorhobbyn ofta missgynnad av politikerna. Kommunerna bör stödja motorungdom med lokaler och banor efter samma principer som man stödjer andra fritidssysselsättningar. Den uppsjö av särbestämmelser och regleringar som finns drabbar motorhobbyn speciellt hårt. Under trepartiregeringen inleddes ett arbete för att förenkla för motorhobbyn. Den resulterade bl. a. i enklare regler för modifiering av fordon, där krockprovet slopades. Det arbetet måste fortsätta. Ett fast samarbete mellan berörda myndigheter och olika motororganisationer måste byggas upp. och andra myndigheter skall upplevas som ett stöd, inte som ett hinder. Detta innebär också att ombyggda fordon om serier med mindre än tio fordon bör undantas från en rad bestämmelser. Gällande regler för privat övningskörning säger att läraren skall ha fyllt och haft körkort . Lagen nämner ingenting om att körkortet skall vara svenskt, men ifrågavarande paragraf har kommit att tolkas så. Denna tolkning kan innebära en rad orättvisor, eftersom den person som flyttar till från annat nordiskt land, fr. o. m. , inte behöver byta sitt körkort mot ett svenskt. Om han vill lära någon köra bil finner han det omöjligt på grund av gällande tolkning. Det är, som vi ser det, orimligt att denna tolkning skall göras för folk som kommer från nordiska länder, med en trafiksituation som liknar . Lagen bör därför ändras så, att den som har körkort som är giltigt här och har körvana i får lära andra att köra. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen utreder för tillfället frågan om att ta bort möjligheten att ställa av en bil . Syftet sägs vara att spara pengar för staten, förenkla för fordonsägare och göra bilregistret mer tillförlitligt. Enligt vår uppfattning bör reglerna för avställning av fordon vara så konstruerade att man slipper att betala skatt och försäkring i fall man beslutar att för inte använda bilen. Kostnaderna för att ställa av fordon skall bäras av fordonsägaren. Med stöd av ovanstående hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i avsnittet Inledning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i avsnittet Bilen och livskvaliteten, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i avsnittet Bilen och opinionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i avsnittet Bilen och glesbygden, 5. att uttalar sig för att biltullar vid storstäderna ej bör införas, 6. att som sin mening ger regeringen i uppdrag att utreda möjligheten att införa biltåg i , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i avsnittet Bilen och storstaden, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i avsnittet Bilen och turismen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Bilen och säkerheten, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Bilen och särbestämmelserna, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Lastbilen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Privat övningskörning. () () () () () () PER STENMARCK (m) *Se även motionerna 1983/84:2519-2521.