mot · G7021231 · 1984-01-23 00:00:00 — och i Rekreationsområden inom m. m. I budgetpropositionen, bilaga 11, aviserar föredragande statsrådet en särskild proposition om verksamhetsinriktning och organisationsfrågor för turism och rekreationsområden. Med anledning av betänkandet SOU 1983:43 Områden för turism och rekreation vill vi framföra några synpunkter som berör . Beredningen framhåller att statliga insatser bör göras i de områden somhar de största besökstalen och därför ger det bredaste utbytet för den svenska allmänheten. Beredningen vill därför satsa på vissa rekreationsområden som har av det totala antalet gästnätter i primära rekreationsområden . Vi finner detta resonemang alltför begränsat - det skulle innebära att stora delar av överhuvudtaget inte skulle komma i fråga för statliga satsningar. Enligt beredningen skulle satsning norrut ske på två områden i och två områden i . Praktiskt taget hela undantas från satsningar vilket är en orimlighet. Det måste vara meningsfullt att satsa även på rekreationsområden där ett lokalt uppbyggnadsarbete påbörjats och där förutsättningar finns för god rekreation, men där man ännu ej hunnit uppnå så höga besökstal. För del vill vi understryka vikten av att satsning sker även där på rekreationsområden. De aktuella områdena är Ljusnandalen och nedre . För Ljusnandalen har ett utvecklingsprogram tagits fram och godkänts av de berörda kommunerna . Det vackra landskapet runt Ljusnan med sina hembygdstraditioner, rika kulturhistoriska lämningar och stora skogar har länge utgjort ett inressant besöksmål , även om turismens omfattning varit jämförelsevis blygsam. har vintersportanläggningar kommit till och bildat underlag för vinterturism. Ljusnanområdets förutsättningar för turistutveckling kan i väsentliga avseenden jämföras med flera andra områden, främst Siljansbygden och . Alla tre har en turisttradition som baserar sig på natur- och kulturupplevelser. Av tradition är sommarturismen dominerande. Den alpina vintersportens utveckling har medfört att vintersäsongen fått ett uppsving. Områdenas belägenhet nära landets tätt befolkade delar innebär en fördel för deras attraktionskraft. Utvecklingsprogrammet för anger en fortsatt utveckling utgående från dagens framgångsrika aktiviteter och arrangemang. föreslås koncentrerade till basområden som bör innehålla en basanläggning, en serviceort och lämpliga naturområden för friluftsliv. Sju basområden utpekas. I utvecklingsprogrammet anges att Hälsingebygdens kulturtraditioner samt vintersporten skall utgöra hörnstenarna i områdets turistprofil. Genom i försorg har en omfattande utredning beträffande Ljusnandalens kulturhistoriska bevarandevärden och förutsättningar för turism genomförts. Beträffande Nedre har utvecklingsprogram antagits av de berörda kommunerna , , , , och Sala. Det primära rekreationsområdet Nedre omfattar vattenområde nedströms Avestaforsen med angränsande strand- och markområden. Området har värdefulla natur- och kulturtillgångar som förutsätter en omsorgsfull avvägning mellan främst naturvårdens, friluftslivets och skogsbrukets intressen. Älven utgör sedan gammalt administrativ gräns mellan kommuner och län. Med bildandet av det primära rekreationsområdet inleddes ett regionalt samarbete kring planeringen av älvlandskapet, som berör sju kommuner och fyra län. Nedre framtida användning som primärt rekreationsområde redovisas i en idéskiss som kompletterats med riktlinjer för mark- och vattenanvändning samt åtgärdsprogram. har ett förslag till naturvårdsplan utarbetats liksom en kulturhistorisk områdesanalys. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1.att hos regeringen hemställer om en ur norrländsk synpunkt mer tillfredsställande satsning på rekreationsområden än vad rekreationsberedningen föreslår, 2. att hos regeringen hemställer att statlig satsning bör ske på rekreationsområden även inom .