mot · G7021525 · 1984-01-24 00:00:00 — 1983/84:1525 m. fl. Säkerhetspolisens verksamhet och organisation Det kan finnas olika uppfattningar om statens karaktär. En uppfattning är att staten står över alla klass- och särintressen i det samhälle som finns inom resp. stats gränser. En annan uppfattning är att se staten och dess kontrolloch våldsmakt som ett uttryck för en bestämd ekonomisk ordning i samhället, som bärs upp av en härskande klass vars primära intressen, sist och slutligen, avgör innehållet i resp. stats maktutövning. I en parlamentarisk demokrati kan givetvis statsmakten påverkas genom folkrepresentationens och regeringens sammansättning. Samhällets hela legala regelsystem, från grundlagar till reglerande lagars tillämpningskungörelser, är beslutat av de politiskt valda instanserna. Men både vid sin tillkomst och vid tillämpningen begränsas regelsystemet av hänsyn till vad det ekonomiska systemet kräver. Ingen bör få diskrimineras för att vederbörande har en viss politisk uppfattning eller tillhör ett visst parti. Också den som företräder en uppfattning som har som mål att införa ett annat ekonomiskt system måste behandlas lika som andra medborgare. Varje statsmakt har inte bara militära resurser att ytterst med våld hävda sitt territorium, den har också en apparat för inhämtande av upplysningar om andra stater och dessas militära förehavanden. Omvänt söker man själv skydda sig mot underrättelseverksamhet från de andra staternas sida. Som framgår av det anförda anser vi att måste ha en säkerhetspolis. Vad vi vill är att den noga skall följa det regelsystem som legalt fastlagts av . Så länge det då och då inträffar affärer som rör säkerhetspolisens verksamhet och som tyder på att registreringen av medborgare inte följer givna regler så ligger vårt krav kvar om insyn och kontroll i denna verksamhet från lagstiftarens, , sida. Åsiktsregister som upprättats i ett tidigare skede tycks, alla försäkringar till trots, alltjämt finnas kvar. besked om registren är en viktig fråga som motiverar en undersökning. Registrering och utlämnande av uppgifter har lett till att oförvitliga personer hindrats från att få vissa jobb. Något av ett yrkesförbud har alltså kommit att gälla. Det handlar inte om att bestrida att vissa jobb kan betecknas som skyddsklassade tjänster, men omfattningen och tillämpningen har fått orimliga konsekvenser. Personalkontrollkungörelsen, som tillämpas i dessa sammanhang, har tillämpats på ett sätt som måste ifrågasättas. Bestämmelsen att ingen får registreras enbart på grund av sina åsikter har utnyttjats på det sätt som den 1 1983184.3 sami. luddiga formuleringen möjliggör. Den som registrerats och som en följd härav avstängts från ett arbete förvägras besked om anledningen. I andra sammanhang anses det självklart att en anklagad skall få ta ställning till anklagelsen, men inte i fall som kan påverka en människas hela framtid. Risken för misstag blir också större. Det kan finnas en felaktig uppgift i ett register, men den blir aldrig prövad när den registrerade förvägras rätten att ta del av uppgiften. Det finns en rad händelser som motiverar en grundlig granskning av säkerhetspolisens verksamhet. Det gäller såväl tidigare affärer vilka otillräckligt klarlagts som aktuella avslöjanden, bl. a. av tidigare säpo-medarbetare. Från kommunisterna har vi länge drivit kravet på insyn och kontroll genom en fempartikommission. Våra motioner om säkerhetspolisens verksamhet har blivit avslagna men några indikationer på undersökning i den riktning vi krävt har ändå kommit fram. Sålunda fann dåvarande justitieministern exempelvis att händelserna på påkallade uppmärksamhet från ministerns sida. Vid kammarbehandlingen av JuU 1982/83:33 anförde justitieutskottets ordförande bl. att vi från den parlamentariska sidan tog upp frågan om en översyn med anledning av vad som hade sagts av juristkommissionen. Vi fick då en redogörelse för hur långt man hade kommit i arbetet med denna omorganisation. Om den inte var precis nätt och jämnt färdig, hade den i varje fall inte varit i full kraft mer än några månader. I det läget ansåg vi det inte lämpligt att begära en översyn . Vi har emellertid ögonen på saken. När organisationen har fått sin form är vi beredda ta upp kraven på en översyn. På den punkten råder det för övrigt inga motsättningar inom . I ett interpellationssvar i kammaren anförde den nuvarande justitieministern bl. Jag vill tillägga att jag personligen genom besök hos säkerhetsavdelningen -bl. a. genom att ta del av ifrågavarande register och genom att ställa frågor om den närmare hanteringen och om verksamheten i övrigt - kommer att förvissa mig om att det sker en korrekt tillämpning av gällande föreskrifter också i fortsättningen. Det kommer jag att göra , och jag kommer sedermera, fortsättningsvis och kontinuerligt personligen att följa den här verksamheten. Av dessa citat framgår att man kan tänka sig en utvärdering av säpo:s verksamhet sedan den nuvarande organisationen fått verka . Det bör den ha gjort för behandling av denna motion. Det börjar nu bli dags att detta krav äntligen tillgodoses och säkerhetspolisens verksamhet i fortsättningen kan omfattas av ett brett förtroende från det svenska folkets sida. Det handlar om en klart förtroendeskapande åtgärd. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att hos regeringen begär tillsättande av en parlamentarisk utredning - i vilken företrädare för alla fem riksdagspartierna skall ingå - vars uppdrag skall vara att granska säkerhetspolisens organisation och verksamhet bl. a. utifrån de synpunkter som anförts i motionen. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)