mot · G7022392 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Arbetsmarknadssituationen i , m. m. Utvecklingen i har och genomgått en väsentlig förändring jämfört med tidigare expansiva årtionden. Befolkningstillväxten har stagnerat. På en del håll, bl. a. i , leder detta alltmer till att en ogynnsam befolkningsstruktur befästs. Detta gäller även en rad kommuner utanför tätortsområdena. Främst är det dock arbetsmarknadssistuationen som inger stark oro. Trots kraftfulla åtgärder från den förra regeringens sida, avsedda att möta nedläggningen av Öresundsvarvet i , kvarstår ännu effekterna efter denna på arbetsmarknaden. Visserligen har nyetableringar ägt rum, men dessa har inte kunnat utjämna de kraftigt negativa arbetsmarknadseffekter som uppstod i och med nedläggningen. Men det är långt ifrån enbart konsekvenserna av Öresundsvarvets nedläggning som måste ägnas sträng uppmärksamhet. är situationen för varv i mycket oviss i det längre tidsperspektivet. Näringslivet i övrigt har också nödgats inregistrera minskad sysselsättning vilket de ständigt växande arbetslöshetstalen visar. Under rådande ekonomiska omständigheter har inte heller kommuner och landsting kunnat nyanställa i samma omfattning som förut. Sammantaget är därför bilden av inte präglad av utveckling och expansion utan av krafttigt oroande tendenser mot en fördjupad sysselsättningskris. har problemen i länet förknippats med varvskrisen. Men detta är långt ifrån hela sanningen. I själva verket är situationen också besvärande i länets östra delar och kommunerna där. Det måste sålunda slås fast att också bl. a. Ystads- och Trelleborgsregionerna har allvarliga sysselsättningsproblem. Enligt länsarbetsnämndens statistik ökade arbetslösheten snabbare i än i riket som helhet . Enligt samma statistik svarade länet för av totalantalet arbetslösa i vid utgången av 1983. Arbetslösheten har vidare trots en ökad aktivitet i näringslivet fortsatt att stiga, vilket sammanhänger med att arbetskraftsutbudet ökat hastigare än arbetskraftsefterfrågan. kvarstod 29 500 som aktuella arbetssökande. Av dessa var 20600 öppet arbetslösa, vilket är en ökning med 1450 bara . Ser man på det totala antalet personer som stod utanför den reguljära arbetsmarknaden uppgick det till 35550 vid slutet av 1983 att jämföra med 1 1983/84. 31300 vid utgången av 1982. Det faktum att regionen för bara drygt sedan höll på att bli ett så kallat överhettat område har inneburit att negativa förändringar inte alltid uppmärksammats och att det tyvärr felaktigt ofta inte ansetts föreligga några mer grava problem i länet. Men de goda förutsättningarna som trots allt finns i länet kan ge positiva resultat om de tas till vara och ges möjlighet att utvecklas. Sålunda borde i kunna i ännu högre grad tillvaratas som en stimulerande kraft. Samverkan mellan universitet och näringsliv har bl. a. resulterat i att en s. k. forskarby börjat etableras i . Storföretag har beslutat om lokalisering av forskning och utveckling till samma kommun. I kringliggande kommuner är dock arbetsmarknadsläget fortfarande mycket ansträngt. Det borde vara möjligt och är mycket behövligt att de positiva effekterna av högskolan i tillvaratas även för de mindre kommunernas del. Avstånden är ringa och restiderna kortare, varför hela länet i högre grad borde kunna dra nytta av de positiva effekter som högskolan kan medföra. har vidare fått de första kontakterna med naturgasprojekten. Det är i vårt län som de första näten färdigställs. Tyvär sker detta i icke ringa utsträckning med hjälp av utländska komponenter. Dock kommer det snabbt att ges möjligheter till att skaffa egna erfarenheter av naturgasdistribution. Det torde därför vara viktigt att det uppmärksammas att det här borde finnas grogrund för en inhemsk industri som rimligen bör förläggas till det län där det finns naturgasnät redan från starten, dvs. Inom energisektorn har ett intressant projekt startats i . Man har här börjat utnyttja den geotermiska energi som är tillgänglig inom delar av kommune. Även detta projekt har riksintresse och borde få nya liknande projekt som efterföljare. I det här sammanhanget är det lämpligt att peka på Fosie industriby i som ett exempel på en satsning på små företag som lovar gott för framtiden. Vad som gör Fosie industriby särskilt intressant är att den satsning på småföretagsamhet som har gjorts där representerar något nytt för , vars näringsliv tidigare huvudsakligen burits upp av stora företag. Den ensidighet i företagsstrukturen som därför förekommit i den här delen av landet har avslöjat sin inneboende svaghet. Vacklar ett stort företag så dras lätt många mindre med i fallet. Med ledning av erfarenheter, negativa vad gäller de stora industriernas svaghet och stelhet nrä det gäller förändringar, positiva vad gäller småföretagarstrukturens styrka och formbarhet, finns det all anledning att i satsa mer på småföretagsamhet. I länet har också av tradition jordbruksnäringen innehaft en stark position. Dock måste det tyvärr konstateras att den därpå baserade livsmedelsindustrin inte byggts ut i samma omfattning som i jämförbara områden Det torde finnas ett stort intresse i att förädlingsgraden ökas på de livsmedel som produceras. Det kan på goda grunder antas att det också finns avsättning utomlands för rätt förädlade livsmedelsprodukter. Vid högskolan i finns en betydande forsknings- och kunskapskapacitet inom det livsmedelstekniska området. Detta bidrar ytterligare till att näringsgrenen har en betydande utvecklingspotential i länet. Trädgårdsnäringen har en stor betydelse i . Dock måste branschen konkurrera med import från länder med bl. a. betydligt lägre kostnader beroende på ett gynnsammare klimat och ett annat löneläge. Utvecklingen i fråga om oljepriserna till förbrukarna har inneburit stora svårigheter för trädgårdsnäringen. Här kan det finnas möjligheter att trädgårdsnäringen drar nytta av den geotermiska energi som finns tillgänglig. Till de positiva fördelarna i länet hör läget nära kontinenten som bör utnyttjas genom väl fungerande trafikförbindelser. Planerna på en bro måste emellertid betraktas som ett ohållbart alternativ, särskilt efter de resultat som färska utredningar kommit fram till. Särskilt måste i detta sammanhang de ekonomiska, trafikpolitiska och miljömässiga nackdelarna med en KM-bro betonas. På kan dock måhända en tunnelförbindelse för järnvägstrafik färdigställas mellan och . Främst måste dock vikten av satsningar på färjetrafik mellan och betonas. Förbindelserna över mellan dessa två städer är f. n. bristfälliga. Osäkerheten kring eventuellt förverkligade av en fast förbindelse har verksamt bidrag till att, genom den osäkerhet som uppstått, försvåra etableringen av nya färjeförbindelser. Det kan i sammanhanget ifrågasättas om inte också förbindelserna mellan och borde förstärkas, med tanke på att rutten väl ansluter sig till både det svenska och det danska motorvägsnätet. Det bör erinras om att flygplatsen , beroende på en rad faktorer, inte fått det utnyttjande som avsetts. Till detta har bidragit bl. SAS inriktning på . Ett ökat antal direktavgångar från till kontinentens storstäder vore önskvärt. En förutsättning för regionens utveckling är goda kommunikationer. Regionalt har en satsning genomförts i interkommunalt samarbete inom kollektivtrafiken. Detta har resulterat i bl. a. en satsning på de s. k. Pågatågen, som f. ö. är utvecklade och tillverkade inom landet. Denna utveckling måste fortsätta, eftersom god kollektivtrafik är en underlättande faktor när det gäller att utjämna lokala variationer i fråga om tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Men det behövs ytterligare intitiativ för kommunikationerna i länet. Mycket av dessa ligger inom SJ:s ansvarsområde och omfattar banor som tyvärr fått förfalla. Sålunda borde bansträckningen Malmö-StaffanstorpSjöbo vara av stort intresse efter den utflyttning som ägt rum från , 1* 1983184. samt med tanke på övriga berörda kommuner, som genom en upprustning av banan skulle få bättre möjligheter att stärka sitt näringsliv. Persontrafik på denna bana skulle dessutom minska bilismen på berörda landsvägar. Även godstrafiken bör ha utvecklingsmöjligheter enligt utredningen gjord av . Elektrifieringen av järnvägen skulle betyda mycket för Ystads samt angränsande kommuners utveckling. Därigenom skulle den regionala balansen främjas. Godstrafikmängden på bansträckan är så omfattande bl. a. på grund av Östersjötrafiken från , att en elektrifiering av satsningen på persontrafiken skulle sannolikt bilda underlag för att göra denna linje lönsam. Vidare bör persontrafiken behållas på linjen och banan rustas upp. Den är av stor regionalpolitisk betydelse för hela . Kollektivtrafiken kan dock omöjligt ombesörja alla personkommunikationer. Vidare ökar kontinuerligt behovet av effektiva, snabba och ekonomiska varutransporter. En avvägning måste därför ske mellan spårbunden trafik och landsvägskommunikationer. Vissa brister finns både vad gäller de större genomgående vägsträckorna, men också, och kanske framför allt, vad gäller vägsträckningar av lokal betydelse. Det bör understrykas att det här inte bara är fråga om framkomlighet utan också i avsevärd grad personsäkerhet. Under rådande arbetsmarknadsläge finns det ytterligare skäl att igångsätta vägprojekt. Vi vill emellertid understryka att förbättringen av vägarna i första hand bör ske genom ombyggnad av befintliga vägsträckningar och ett bättre underhåll av dessa. Utbyggnad och omdispositioner i vägnätet måste företas under största möjliga hänsynstagande till de högklassiga åkerjordar som finns i länet och över huvud taget med största möjliga hänsyn tagen till jordbrukets intressen, vilket f. ö. bör gälla all nybebyggelse. Det är dock viktigt att framhålla att detta ingalunda behöver vara något hinder, bl. a. i fråga om industriutbyggnader. Genom en planerad resursanvändning bör det finnas alla möjligheter att bevara värdefulla jordar som annan, ur brukningssynpunkt mindre eller helt ointressant, mark tas i anspråk för den utbyggnad som näringslivet, kommunikationerna och bostadsbyggandet kan behöva. Det behöver alltså inte bli några allvarliga konflikter mellan jordbruksintressen och annan markanvändning, men detta kräver en medveten planering. Sammantaget kan man således konstatera att det finns goda möjligheter till en positiv utveckkling. Dessa möjligheter måste tas till vara. Länet kan dock inte bära ytterligare bördor, som senast den aviserade nedskärningen av läkarutbildningen, som skulle drabba främst hårt. I motionen har vi försökt visa på en del av den krisartade situation som präglar arbetsmarknaden i . Det finns en rad resurser i länet som kan utgöra grundvalen för nya verksamheter vilka ersätter de som Men detta är inte en övergångsprocess som sker av sig själv. Det krävs målmedvetna satsningar om dessa resurser skall tas till vara. För flera av dessa satsningar krävs statligt stöd, och beslut som fattas av regering och riksdag. Dessa beslut kan verka både i negativ och positiv inriktning. Beslutet om löntagarfonder är tveklöst ett negativt sådant, som genom den hämmande effekt som det kan ge på näringslivets långsiktiga utveckling enbart ytterligare kan försvåra arbetsmarknadssituationen. Av mycket stor betydelse är den övergripande skatte-, ekonomi- och näringspolitiken. I negativ riktning verkar den skärpning av skattetrycket på företagen som ägt rum efter regeringsskiftet . krävs i stället positiva och för näringslivet gynnsamma beslut. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande arbetsmarknadssituationen i samt behovet av åtgärder för att skapa nya sysselsättningstillfällen, 2. att som sin menig ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande forskning, utveckling och nyetalbering inom näringslivet och den regionala betydelse och rikspolitiska vikt som därmed är förknippad. () () ()