mot · G7022579 · 1984-03-19 00:00:00 — m. fl. folk- och bostadsräkning, m. m. 1983/84:85) Sammanfattning av motionens förslag folk- och bostadsräkning bör ersättas med en urvalsundersökning. Det finns enligt vår mening inte något klarlagt behov av den aktuella typen av uppgifter som kräver en totalundersökning av hela svenska folket. En urvalsundersökning skulle, förutom att vara billigare, dessutom ge möjlighet att få svar på en del frågor som är intressanta från den samhällsvetenskapliga forskr ingens synpunkt. Bakgrunden till FoB 85 Fr. o. m. 1970 kom folk- och bostadsräkningarna att ändra karaktär. Frågor som många fann kränkande för den personliga integriteten infördes i frågeformulären. Metoden med totalundersökningar kräver att alla svarar. Tredskande uppgiftslämnare blev därför ådömda vitesbelopp. ökade individernas önskan att värja sig mot de till synes allestädes närvarande statsmakterna. Protesterna i samband med FoB 80 blev kraftigare än vid tidigare räkningar. framkom mer eller mindre välgrundade krav på att ytterligare aspekter av individernas liv borde belysas. I ett försök att lösa denna konflikt gav /regeringen i uppdrag att utreda möjligheterna att slopa folk- och bostadsräkningarna. I stället skulle alla de register som olika myndigheter för över befolkningen utnyttjas. Detta resulterade i det s. k. FOBALT-förslaget från (). FOBALT mötte stark och berättigad kritik. Från integritetssynpunkt upplevdes FOBALT som mycket värre än ett traditionellt förfarande. Förslaget innebar nämligen att uppgifter från olika register skulle sammanställas i en gemensam personakt. Denna skulle visserligen bara få användas för statistiska ändamål, men om den kom i orätta händer skulle den kunna teckna en i vissa avseenden mycket detaljrik bild av en person. Med FOBALT-systemet skulle människors ilska över att staten lade sig i deras privatliv genom att ställa frågor ersättas med fruktan för vilka eventuellt felaktiga uppgifter som skulle finnas i det stora . Detta är således fel väg att lösa problemet, vilket även regeringen insett. I stället för att ifrågasätta behovet av stora totalundersökningar har regeringen lagt ett förslag om en i stora delar traditionell folk- och bostadsräkning, kompletterad med en rest från FOBALT i form av s. k. arbetsställenummer på arbetsgivarnas kontrolluppgifter. Motiv för och emot en folk- och bostadsräkning Regeringen framhåller i propositionen följande motiv för behovet av en folk- och bostadsräkning 1985: Dessa räkningar har skett just . FoB 85 skulle vara mindre kränkande från integritetssynpunkt än vissa tidigare folk- och bostadsräkningar. Resultaten kommer till nytta för forskningsändamål. Materialet kan nyttjas för kontroll av folkbokföringen. Resultaten behövs för och regional planering. Om inte staten ordnar denna uppgiftsinsamling kan kommuner frestas att på egen hand samla in uppgifter, vilket skulle kunna vara mer kostsamt. Det faktum att man, då metoderna för urvalsundersökningar ännu var dåligt utvecklade, etablerade en praxis att genomföra folkräkningar i är i sig inget argument för detta förfarande måste fortbestå. Många andra länder genomför sina folkräkningar , trots att en del av dem saknar samma välorganiserade folkbokföringssystem som vi har i . Även om frågorna i regeringens förslag till ny folk- och bostadsräkning är mindre kränkande än vid de senaste folk- och bostadsräkningarna har , med all rätt, individernas krav på skydd för privatlivet ökat. Den enskilde individen anser det inte längre som berättigad myndighetsutövning när staten frågar hur många toaletter han har eller om han har kök eller kokvrå. De uppgifter som framkommer ur folk- och bostadsräkningarna är oftast alltför bristfälliga för att vara speciellt värdefulla från forskningssynpunkt. Däremot skulle en väl utformad urvalsundersökning kunna ge svar inte bara på frågor om bostadsstandard och avstånd till arbetsplats utan på många fler och betydligt intressantare frågor. Det finns många frågor kring hushållens funktion som de samhällsvetenskapliga forskarna önskar få bättre uppgifter om. Det är dessutom troligt att kvaliteten på svaren skulle öka om allmänheten fick klart för sig att detta rörde sig om en urvalsundersökning helt för statistiska ändamål. Med en urvalsundersökning skulle endast några tusen hushåll behöva svara på frågor i stället för hela den vuxna befolkningen. Huvuddelen av de fel som uppkommer i folkbokföringen kan uppdagas utan hjälp av en folk- och bostadsräkning. Dessutom bör betänkas att de mer uppmärksammade fallen av medveten felregistrering naturligtvis inte kan upptäckas med hjälp av FoB 85. Det är möjligt att antalet felaktigheter i folkbokföringsregistret ökar marginellt men detta är inte en tillräcklig motivering för en kontroll av hela befolkningen. Sålunda har t. ex. () i yttrandet över anfört att kontroll av folkbokföringen inte i sig motiverar en folk- och bostadsräkning. Vi utesluter emellertid inte att behov kan föreligga att i verklig mening räkna befolkningen. Sådana folkräkningar bör då ske som oftast och således genomföras nästa gång tidigast . Dessa kan dessutom göras mindre detaljerade. Vi har i många sammanhang varnat för tendensen att planera för mycket. De uppgifter som ligger till grund för planerna ger ofta en falsk bild av exakthet. Detta får rent av skadliga effekter när stat och kommuner försöker planera över områden som de varken kan eller bör få lov att direkt påverka. Om kommunerna och staten inte har en överdriven tilltro till planeringens välsignelser inser de att de kan klara sig utan materialet från folk- och bostadsräkningen. Den nödvändiga planering av samhällsservice som kommunerna svarar för grundar sig redan i stor utsträckning på andra källor än FoBrarna. Folkbokföringen nyttjas t. ex. för skolplaneringen. Bilden av hushållsstrukturen speglas dock f. n. dåligt i folkbokföringen genom att s. k. samboförhållanden inte syns. Den sittande folkbokföringskommittén undersöker vissa metoder som skulle kunna komma till rätta med detta. T. v. bör det vara möjligt att få lokala skattningar av hushållssammansättningen, om kommunerna verkligen skulle ha behov av detta. Vi är dock inte övertygade om att ett sådant behov föreligger. Kommunerna bör också vara återhållsamma med sin uppgiftsinsamling. En utebliven FoB får inte resultera i tillkommande kostsamma kommunala undersökningar. Slutligen finns det ytterligare ett betydelsefullt argument för att avvisa förslaget till FoB 85. Kostnaderna för enbart stat och kommun beräknas till ca 105 milj. kr. Det finns dessutom anledning att tvivla på beräkningarna, eftersom FoB 80 priser kostade 150 milj. kr. a. översteg kommunernas kostnader kalkylerna och uppgick till ca 60 milj. kr. Inför FoB 85 räknar regeringen med att kommunernas kostnader skall ligga kring 30 milj. kr. Förutom kostnaderna för stat och kommun uppstår, nu liksom tidigare, kostnader och tidsförluster för allmänhet och bostadsföretag. Dessutom tillkommer betydande kostnader för landets arbetsgivare som ett resultat av förslaget att införa s. k. arbetsställenummer som skall anges på kontrolluppgifterna. Därigenom tar man dels det principiellt felaktiga steget att utnyttja kontrolluppgifterna för ändamål som är irrelevanta från skatteuppbördssynpunkt, dels genomför man en nyordning som kommer att bli kostsam för många av de berörda arbetsgivarna, t. ex. på grund av nya datarutiner. Regeringen har symtomatiskt nog inte velat göra några beräkningar av kostnaderna för allmänhet, bostadsföretag och arbetsgivare. De totala kostnaderna kan dock beräknas betydligt överstiga 105 milj. kr. Även en noggrann och omfattande urvalsundersökning skulle kosta bara en bråkdel av detta. Regeringen bör återkomma till med förslag till hur den planerade folk- och bostadsräkningen 1985 kan ersättas med en urvalsundersökning. Därvid bör man i uppläggningen särskilt beakta dels integritetsfrågorna, dels forskningens behov. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att avslår regeringens förslag till lag om 1985 års folkoch bostadsräkning, 2. att avslår regeringens förslag till lag om arbetsställenummer m. m., 3. att hos regeringen begär förslag till urvalsundersökning i enlighet med de riktlinjer som framförts i motionen. L. () i H. () PER () () () () () ''v'. - ' .'' j; - ; i' ..'-v