mot · G7022116 · 1984-01-23 00:00:00 — Av samma skäl är förmodligen detta alternativ uteslutet även . Både och fördes fram som alternativa hamnar för tågfärjetrafik till . Efter kompletterade beräkningar från SJ bedömdes emellertid som det från ekonomiska synpunkter, överlägsna alternativet. Transporttiden ner till i , för vidare befordran till kontinenten, skulle med en sådan lösning kunna reduceras. Ett nålsöga - har länge varit - spårkapaciteten genom och färjeleden RödbyPuttgarden. Kapacitetsförbättringar för transittrafiken görs på den danska sidan. Med en sådan här satsning anser SJ att den undermåliga tågfärjeleden mellan och kan läggas ned. En komplicerande faktor är frågan om en tunnel mellan och . Projektgruppen förordar i första hand en sådan. Man räknar därvid med att nå en minskad lastbilstrafik. Detta, menar man, ger både samhällsekonomiska och trafiksäkerhetsmässiga vinster. Mot denna lösning kan riktas ett antal frågetecken: Måste gods som skall till kontinenten transiteras genom ? Är inte direktförbindelser med t. ex. Travemunde en bättre lösning? Vad händer med bilfärjorna när godset tvingas över till tåg? SJ är givetvis intresserad men hur går det med konkurrensen? Många företag har byggt upp sina transporter kring lastbilen, därför att denna ur många synvinklar är smidigare. Kommer en spårbunden tunnel att uppfylla de krav som näringslivet har rätt att ställa? Skall SJ - såsom ett serviceföretag - rätta sig efter näringslivets krav eller är det tvärtom? Ett alternativ - eller ett komplement - är en tågfärja direkt till Travemunde. En sådan kan utnyttjas både i ett småskaligt och ett storskaligt alternativ. I det förstnämnda fallet är den enda tänkbara utgångshamen, eftersom befintliga hamnanläggningar då kan utnyttjas. Ett småskaligt alternativ förutsätter emellertid att denna enbart blir ett komplement till andra leder. I det senare fallet krävs nya anläggningar, och då är ett flertal skånska hamnar möjliga. Flera skäl talar emellertid till förmån även i det storskaliga alternativet. Överfartstiden är väsentligt längre; mot för . Antalet dubbelturer blir därmed fler. Överfartskostnaden - inkl. kapitalkostnaden för fasta anläggningar blir i särklass lägst i . Detta gäller oavsett kvantitet gods. SJ:s färjeutredning konstaterade att investeringskostnaderna är alltför höga för ett storskaligt alternativ att detta inte kan ge lägre fraktpriser mer än på begränsade marknadssegment. Detta motiverar inte storskalighet. Mycket tyder på en satsning på ett småskaligt alternativ, med tågfärja mellan Telleborg och Travemunde, som är en riktig investering. Ett flertal skäl talar för detta: Investeringskostnaderna på den svenska sidan blir små. Mjukstarten kan ske . Beslut om ytterligare färjor kan fattas . Då baserade på gjorda erfarenheter. Om uppgjorda prognoser inte infrias är färjan tekniskt användbar på leden . Tågfärjan blir ett komplement till andra leder, vilket ger ökad konkurrens, fortsatt valfrihet och prisfördelar för kunderna. Vid sidan om en småskalig lösning Trelleborg-Travemunde behövs förbättringar för tågfärjetrafiken till . Detta skulle också kunna medverka till en lösning av spåreländet i . En utbyggd tågfärjeled till strandar förmodligen på grund av miljöskäl. Detta gör en led mellan och troligare. Vad som behövs är sannolikt någon form av godsvagnspråm för hela tågsätt, förmodligen den första i sitt slag. Denna färja behövs endast för godsvagnar, och inte för någon reguljär passagerartrafik. Personvagnar kan därmed även i fortsättningen gå via . I årets budgetproposition sägs att något beslut om den framtida inriktningen av tågfärjetrafiken till kontinenten har inte fattats". Detta är beklagligt, eftersom en snar lösning är synnerligen önskvärd. Det nämns emellertid att SJ har beräknat medel under /85 för ytterligare en tågfärja. Var denna skall sättas in sägs ingenting om. Det är vår förhoppning att kontinenttrafiken via färjor skall få en definitiv lösning under innevarande mandatperiod. Det är emellertid värt att betona att frågan inte enbart är ett SJ-problem. Nya lösningar kan bli aktuella där andra rederier kan ta över delar av verksamheten. Ur konkurrenssynpunkt kan detta vara den lyckligaste lösningen. Även leden har utvecklats väl . Inom sitt upptagningsområde är den attraktiv och kan säkert vidareutvecklas. En tågfärjeled mellan och Travemunde kan inte ta över viktiga roll för östhandeln. På leden Ystad-Swinoujscie drivs polskägda tågfärjor gemensamt av SJ och polska statsbanorna. Eventuell utbyggnad är beroende av den löpande utvärdering som görs. Kontakterna på olika plan runt måste fördjupas, som en del av ett ökat nordiskt samarbete. utvecklas successivt till att bli en hemmamarknad för samtliga nordiska länder. Detta stärker förutsättningarna för en framgångsrik konkurrens med utomnordiska produkter. är mest tättbefolkade område med över tre miljoner invånare. Av dessa bor inom stadsliknande områden. Förutsättningarna för ett aktivt nordiskt samarbete är därmed allra störst här. Ytterligare två förutsättningar för fördjupade Öresundskontakter är de relativt sett - små språkproblemen och en tämligen likartad förvärvsstruktur. Att det finns problem inom området framgår av att var av alla arbetslösa inom bosatta här. Detta trots att bara har av befolkning. De relationer som förekommit mellan Öresundsregionerna i och har inte präglats av något direkt gemyt. På har man protesterat ot kärnkraftverket i och i mot fristaden . Detta tillsammans med ett långvarigt svenskt köttimportförbud och ett onödigt uppskruvat tonläge vid gränsdragningsdiskussionerna har skapat nya problem. Därför finns det förmodligen en allmän önskan att förbättra relationerna. Många gemensamma svensk-danska satsningar kan göras i . Det gäller inte bara på kommunikationsområdet utan också för utvidgade näringslivskontakter, gemensamma industrisatsningar, utökat forskningssamarbete mellan universiteten och förbättrat kulturutbyte. De näringspolitiska satsningarna inom regionen bör inte främst vara resultatet av direkta statliga insatser. En traditionell aktiv näringspolitik skulle förmodligen enbart få negativa konsekvenser. I stället bör insatserna inriktas på att skapa goda förutsättningar för samarbete. För del skulle detta kunna innebära en breddning av den stora hemmamarknadsindustrin, och förbättrade möjligheter att också omfatta stora delar av . En ökad industriell integration inom skulle kunna ta sin början inom . Ett första steg på en sådan utveckling vore att skapa möjligheter för börsföretag inom de nordiska länderna att fritt bli noterade på de olika börserna i övriga länder inom , därmed skulle vi t. ex. möjliggöra för skånska företag att bli etablerade på börsen i . F. n. lägger valutaregleringen och reglerna om etableringsrätt hinder i vägen för upprättandet av en gemensam nordisk aktiemarknad. Inom den nordiska gemenskapens ram bör nya regler kunna utvecklas. För detta krävs emellertid förändringar både av aktiebolagslag samt valuta- och skattelagstiftningen. Det utredningsarbete som bör påbörjas bör ha som målsättning att nå en gemensam nordisk aktiemarknad . Regeringens ljumma intresse för denna fråga har hämmat det nordiska samarbetet. Detta har inte minst drabbat Oresundsregionen. Dubbelbeskattningsavtal medger att utländska forskare vid svenska högskolor skattar i hemlandet. Motsvarande rättighet bör medges utländska forskare knutna till industrin. Målet för statens och kommunernas åtgärder för att stimulera fritidslivet skall vara att underlätta för medborgarna att forma sin tillvaro på det sätt som bäst passar de själva. Måttet på en rik fritid är den enskilde själv. Endast han eller hon kan avgöra behoven och önskemålen när det gäller rekreation och avkoppling efter arbetstiden. Få områden passar sämre för statlig och styrning, detaljerade regler och förordningar än fritidssektorn. En långtgående valfrihet för den enskilde utgör i sig en förutsättning för att medborgarna skall kunna få en rik fritid. fanns i ca 24000 fritidshus (Källa: turistråd, meddelande 19812/1). Det skulle kunna vara betydligt fler. Det ligger ett stort egenvärde i att allt fler medborgare får tillgång till ett eget fritidshus. Därigenom erbjuds bl. a. rika möjligheter till avkoppling och familjeliv. Efterfrågan på fritidshus är stor och marktillgångar finns - också i . Staten och kommunerna har här ett stort ansvar för att underlätta medborgarnas önskemål om ett eget fritidshus. Kommunerna skall inte försvåra genom att ställa så höga krav som sker vad gäller teknisk försörjning, isolering m. m. Man bör också i den kommunala planeringen kunna avgränsa områden för fritidsbebyggelse inom vilka ett begränsat kommunalt serviceansvar gäller. Staten bör också stimulera till en ökad uthyrning av enskilt ägda fritidshus. Det kan ske genom att hyresinkomster i större utsträckning befrias från skatt. Turismen i och i utvecklas snabbt. turistråd gjorde 1980 en omfattande undersökning över turismen i de bägge . Av undersökningen framgick bl. a. att antalet gästnätter i var ca 6,9 miljoner. Därtill kom drygt 4 miljoner endagsbesökare. Preliminär statistik visar på högre siffror. Den totala omsättningen som turismen i alstrade uppgick till mellan 1,4 och . Som jämföresle kan nämnas att Kockumskoncernen omsatte ca . Den direkta skatteinkomsten på grund av turistomsättningen låg för kommunerna i på mellan 12 och 15 milj. kr. Därtill kommer icke obetydliga turistråd tror att den totala nettoinkomsten för kommunerna och blev mellan 28 och 35 milj. kr. Den turist- och rekreationspolitiska utredningen visar i sina betänkanden att turistnäringen utgör en värdefull och utvecklingsbar gren för främjandet av sysselsättningen. turistråds undersökning påvisar detta. Turismen är viktig ur flera aspekter. Ett ökat resande såväl inom landet som utomlands är berikande för medborgarna. Ett främjande av turismen har stor ekonomisk betydelse för såväl staten som för kommunerna. Det har också en alltmer ökad betydelse för sysselsättningen. har med sin närhet till kontinenten stora möjligheter att dels dra till sig fler turister från utlandet, dels aktivera turister på väg utomlands. Det är därför angeläget, som anges i annat avsnitt i motionen, att främst båt-, flyg- och tågförbindelserna förbättras. Inte minst skulle en förbättring av förbindelserna över väsentligt bidra till en ökad turism i länet. kan ge större betydelse för turism. har möjligheterna öppnats för veckoslutscharter till flera europeiska storstäder. Vårt eget land är emellertid stängt för veckoslutscharter från övriga . Ett borttagande av denna spärr skulle öka turismen i med dess möjligheter till bl. a. natur- och fiskeliv. skulle således ha stora möjligheter att bli ett intressant resmål. Utvecklingen på arbetsmarknaden i har kännetecknats av att antalet arbetslösa ökat kraftigt som antalet lediga platser sjunkit. Antalet arbetslösa har nästan fördubblats . minskade antalet lediga platser . Den försämrade arbetsmarknadssituationen i länet har inneburit att antalet arbeslösa per ledig plats ökat från 2 till 12 personer . F. n. uppgår arbetslösheten i länet till omkring 21 000 personer, och antalet lediga platser omkring 4 000, vilket betyder att antalet arbetslösa per ledig plats uppgår till omkring fem personer. Den kraftigt försämrade situationen på arbetsmarknaden i länet har i första hand drabbat de stora arbetsorterna , , och . De regionala myndigheternas bedömning av arbetsmarknaden innebär att nuvarande höga arbetslöshet kommer att öka om inte arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in eller att konjunkturuppgången blir osedvanligt kraftig. Trots detta visar olika branschstudier gjorda av att företagen har stora svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft med utbildning inom olika områden som livsmedelssektorn, verkstadsteknik samt data- och mikroelektronik. Företagen inom verkstadsindustrin framhåller särskilt att det är svårt att tillgodose behovet av kvalificerad arbetskraft även om man försöker rekrytera från hela landet. Verkstadsföretagen framhåller även att villkoren för att anställa lärlingar bör förbättras, vilket vi i moderata samlingspartiet arbetar för och har framfört i särskilda motioner. Vår strävan är att öka antalet lärlingsplatser till det dubbla i jämförelse med regeringens proposition. Det är en viktig förutsättning för en vitalisering och utveckling av länets industri liksom att företagens behov av välutbildad arbetskraft kan tillgodoses. Utbildningsinsatserna måste inriktas så att de kan tillgodose industrins långsiktiga arbetskraftsbehov. För att samhällets totala kostnader för utbildningen inte skall öka måste en minskning av den utbildning som är direkt avsedd för den offentliga sektorn ske i motsvarande mån. Sammanfattningsvis kan sägas att arbetslösheten ökade snabbare i än i riket som helhet . Med 20600 anmälda arbetslösa hos arbetsförmedlingen svarade länet för av totalantalet arbetslösa i vid utgången av 1983. Det exportledda uppsvinget i industrikonjunkturen bidrog till en sysselsättningsökning i länet. Arbetslösheten har trots den höjda aktiviteten i näringslivet emellertid fortsatt att stiga eftersom arbetskraftsutbudet har ökat i hastigare takt än arbetskraftsefterfrågan. nyanmäldes drygt 2000 platser till arbetsförmedlingen i länet. Platstillströmningen har ökat , i främsta hand inom tillverkningsindustrin och samfärdseln. nyanmäldes sammanlagt 34000 platser. Detta är ungefär 1 000 platser fler än 1982. Utöver de öppet arbetslösa omfattades 14950 personer av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Nästan 3 000 fler än . Det innebär att totalt över 35000 personer stod utanför den reguljära arbetsmarknaden . En enligt vår uppfattning alltför hög nivå. I det uppkomna läget är arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte nog för att lösa situationen. Vi anser att ett näringslivsvänligt klimat är den främsta drivkraften för att öka sysselsättningen och därmed också minska arbetslösheten i länet. Investeringsnivån i länets näringsliv måste därför öka. Därigenom kan nya jobb skapas. Den trend som har rått måste brytas. Industriinvesteringarna mätt i fasta priser har exempelvis fallit med . Den första kraftiga oljeprishöjningen 1974 ledde till ett trendbrott vad gäller tillväxten inom industrin. har både industrisysselsättningen och industriinvesteringarna minskat. som länet liksom landet i övrigt har genomgått en kraftig strukturomvandling. Industristrukturen i skiljer sig från den i landet i övrigt genom att länet har stora sysselsättningsandelar inom livsmedels-, grafisk, kemisk, gummivaru-, jord- och stenvaru- samt varvsindustri. Jämfört med de övriga storstadslänen och har en stor livsmedelsindustri och en verkstadsindustri av relativt liten omfattning. Länet har en industrisammansättning med starkt inslag av Industrins sysselsättningsutveckling i länet har varit särskilt negativt inom varvsindustrin, gummi- och plastindustrin, textil- och beklädnadsindustrin, trävaruindustrin samt jord- och stenvaruindustrin. Enbart i dessa branscher har antalet arbetstillfällen minskat med 9 500. Branschernas huvudsakliga lokalisering i länet är sådan att sysselsättningsnedgången varit särskilt stor i , , och kommuner. I länets övriga kommuner har industrisysselsättningen minskat 1976-1981 utom i , , , och Eslövs kommuner. Det är endast i och som ökningarna är mer betydande, ca 300-400 personer. I hänför sig ökningarna i huvudsak till pappers- och pappersvaruindustrin samt maskinindustrin medan sysselsättningstillväxten i främst ägde rum inom livsmedels- och maskinindustrin. Enligt finansplanen skall exportökningen vara en viktig väg att föra ut ur den ekonomiska krisen. Områden med starkt exportberoende industrier torde därför få uppleva en kraftigare expansion än de med mer hemmamarknadsinriktat näringsliv. Det kan därför vara av intresse att redogöra för vad exportgruppen för regional utveckling kom fram till i en studie om industriföretagens leveransdrömmar i några regioner i . Resultaten från undersökningen visade att företagen i totalt sett var mindre exportinriktade än genomsnittet för riket. Av företagens försäljning gick i på export medan motsvarande för riket var . Exportandelen i var alltså väsentligt lägre än i riket inom de traditionella exportbranscherna träindustri, massa-, pappers- och pappersvaruindustri, järn-, stål- och metallverk samt verkstadsindustri. Branschernas andel av den totala industrisysselsättningen är väsentligt lägre i än i övriga storstadslän och i landet som helhet. I har livsmedelsindustrin, den kemiska industrin samt jord- och stenvaruindustrin stor andel av industrisysselsättningen jämfört med riket. Beträffande dessa betydelsefulla branscher för visar den nämnda studien att exportandelen för länets industriföretag var ungefär lika stor som i resterande del av landet. i har i två studier Industrin i och Verkstadsindustrin i undersökt industrins exportinriktning i länet. De båda studierna visar att industrins exportinriktning 1980 jämfört med inte har förändrat sig på något avgörande sätt med ett enda undantag. Det undantaget utgör länets instrumentindustri som ökat sin exportandel från till . vilket innebär en avsevärt högre andel än för landet som helhet som har . Exportökningen i länet hänför sig i stort sett till två företag - och . I utredning av verkstadsindustrin i konstateras också att exportandelen hos länets verkstadsföretag är högre än i riket-63 resp. . Detta är fallet trots att det exportinriktade storföretaget inte ingått i analysen. Skulle detta företag räknas in ökar exortandelen från . ingår i som är tätast befolkade område med ett befolkningsunderlag på 2,3 miljoner invånare. Länets geografiska läge är gynnsamt för industriell verksamhet. Närheten till kontinenten och EG-marknaden bör också ha positiv inverkan på industrietablering och industriexpansion i länet. Likaså medför de unika markförhållandena med djupa jordlager att det i allmänhet är relativt billigt och lätt att bygga, dra ledningar och anlägga vägar i länet. Det milda klimatet bidrar även till att sänka bygg- och uppvärmningskostnader. Den högavkastande jordbruksmarken är en förutsättning för det högt utvecklade jordbruket i länet. Livsmedelsindustrin och i viss mån även förpackningsindustrin och delar av den kemiska industrin har kopplingar till länets jordbruk. Dessa tre industribranscher har utvecklats till att bli mycket betydelsefulla inslag i länets industri. En stor del av jordbruksmarken i länet är som ovan framhållits av mycket hög kvalitet. I länet ligger flertalet tätorter i områden med jordbruksmark av hög kvalitet. Det är därför uppenbart att bebyggelseutvecklingen i viss utsträckning även måste ske på högvärdig jordbruksmark. har ianspråktagandet av jordbruksmark för industri och bostadsändamål, vägar, serviceutbyggnad m. m. debatterats i olika sammanhang. Vi anser att behovet att spara god jordbruksmark medför särskilda krav på planering och lokalisering av nya industri- och bostadsområden. Av redovisning av markhushållningsprogrammet framgår emellertid att man kan förvänta en avsevärd minskning av markbehovet för bebyggelse jämfört med de två närmast föregående decennierna. Det bör därför enligt vår uppfattning vara lättare att nu göra en rimlig avvägning mellan å ena sidan kravet på markhushållning, å andra sidan de regional- och energipolitiska intressena samt det arbetsmarknadspolitiska målet att uppnå en så god sysselsättning som möjligt. är tillgången på lämpligt belägna och utrustade industriområden en grundförutsättning för industriell expansion i länet. medför behovet att spara god jordbruksmark särskilda krav på planering och lokalisering av nya industriområden. genomförde i samarbete med Sydvästra () en sammanställning över ledig och planerad industrimark i länets kommuner. Sammanställningen visar att flertalet av länets kommuner hade en god beredskap för att kunna erbjuda nystartade och expanderande industrier och andra företag lämplig mark. Även om speciella regler eller riktlinjer av central karaktär för markhushållningen i inte syns vara lika påkallade som tidigare håller vi fast vid det markhushållningsprogram som har fattat beslut om. Enligt detta beslut skall kravet på att tillgodose jordbrukets, skogsbrukets och friluftslivets intressen vägas mot möjligheterna att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och önskemålet om goda lokala arbetsmarknader. Härvid bör självklart även "naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen beaktas. I nuvarande situation bör det vara lättare än tidigare att göra dessa avväganden. Industrins möjligheter att konkurrera framgångsrikt på internationella marknaden kommer att till stor del bero på i vilken utsträckning man använder ny teknik i administration, konstruktion, produktion och distribution samt i företagens produkter. Företagens möjligheter i länet att följa med i och även ligga i frontlinjen av den tekniska utvecklingen är goda bl. a. med hänsyn till deras möjligheter att utnyttja och tekniska högskolan. Ett mer utvecklat FoU-arbete skulle ge väsentligt utökade möjligheter för industrin att förbättra sina produktionsprocesser och produkter genom att företagen därvid får tillgång till högt kvalificerad expertis från . För universitetens del innebär ett utökat samarbete med industrin att vunna forskningsresultat snabbare kan omsättas i produktion. Dessutom kommer forskarnas och lärarnas kunskaper om och förståelse för industrins produktionsmiljö och problem att öka. Industrins möjligheter att samarbeta med universitet och forskningen kommer ytterligare att förbättras genom utbyggnaden av forskningsbyn i . Genom forskningsbyn skapas ett forum där forskningen och näringslivet kan mötas, där företagen kan driva utvecklingsprojekt och där s.k. avknoppningsföretag kan bedriva utvecklingsverksamhet. I första hand har industrin varit intresserad av kontakter med forskare från de tekniska, naturvetenskapliga och medicinska fakulteterna. Bland de företag som flyttar in i byn under 1983-1984 kan nämnas och . Verksamheten i påbörjades i provisoriska lokaler . Planerna är att byggandet av den permanenta anläggningen påbörjas och kommer att omfatta 12500 m: våningsyta. Uppförande och förvaltning av anläggningen kommer att handhas av ett bildat fastighetsbolag. I den av utförda verkstadsindustristudien diskuterades införandet av ny teknik i form av datorstödd konstruktion CAD (Computer Aided Design) och datorstyrd tillverkning (). Huvuddelen av de intervjuade företagen i rapporten anser att införandet av CAD/CAM-teknik i produktionen kommer att ske men endast i begränsad omfattning . Flera företag anser att man är mycket beroende av att det finns tillgång till kvalificerad arbetskraft inom bl. a. mikroelektronik och datateknik för att lättare kunna införa den nya tekniken. Företagsledarna vid de undersökta verkstadsföretagen i länet bedömer att bristen på arbetskraft för lämplig utbildning kommer att utgöra ett allvarligt hinder för att kunna utveckla verkstadsindustrin. Införandet av ny teknik inom verkstadsindustrin innebär utöver CAD/CAM-system även olika former för datorisering av administrativa funktioner samt material/produktionsstyrning (s. k. MPS-system). pågår även uppbyggnad av databaser och underleverantörsregister för lagring av information om produkter och produktionsmetoder. Huvudmän för sådana är bl. a. utvecklingsfonderna och . Databaserna avses fungera som en förmedlande länk mellan företag som söker tillverkningstjänster och företag som kan utföra dessa. En uppbyggnad av sådana databaser kan medverka till att länets företag får bättre kunskap om varandra och därigenom bättre kunna utnyttja det egna länets produktionsresurser. Som ett led i att stärka industrins konkurrenskraft i länet är det därför viktigt att på skilda sätt stödja uppbyggnaden av produktionsbaser. Det är främst de medelstora och stora verkstadsföretagen som har en mera regelbunden kontakt med högskolan.