mot · G7022010 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1093/84:2010 m. fl. Ökat byggande och lägre boendekostnader ROT-program även för offentligt byggande Det program för bostadsbeståndets förbättring som beslutade om är i huvudsak bra men måste, som vpk tidigare föreslagit, omfatta även offentliga byggnader. En ganska bred enighet råder om att det i detta samanhang uttalade syftet att bekämpa arbetslösheten bäst tillgodoses genom en sådan utökning som bl. a. fackföreningsrörelsen kräver då det gäller ökade insatser för byggandet. Regeringens beslut , om ett tillfälligt ROT-program för förnyelse av kommuners och landstings byggnader och anläggningar - bl. a. vatten- och avloppsnäten - var bra men otillräckligt. Åtgärder tillgodoser bara delvis det föreliggande behovet och kraven om ett ökat byggande. En tidigareläggning av arbeten bör också kunna ske av både underhåll och nybyggnader av olika kommunala, landstings- och statliga objekt. Att ta itu med det eftersatta underhåll som finns, utöver bostäder, av samlingslokaler, skolor, sjukhus, bibliotek, barnstugor, idrottsanläggningar, förvaltningsbyggnader, vatten- och avloppsnäten, broar, gator och vägar, osv. kan ge stora tillskott ifråga om nya arbeten. Ökade satsningar för miljöförbättringar i bostadsområden ger också positiva sysselsättningseffekter. Ökade medel till bomiljöbidrag föreslås i en särskild partimotion från vpk. Om- och tillbyggnader och reparationer av bostäder och lokaler, liksom kompletteringsbebyggelse i äldre bostadsområden, har tillsammans med nyproduktion en avgörande betydelse för sysselsättningen inom hela byggsektorn. Vpk upprepar nu sitt tidigare förslag att programmet för bostadsförbättringar utvidgas till att omfatta åtgärder även i offentliga byggnader m. m., och att det tillfälliga ROT-programmet utvidgas och permanentas. Ökat byggande bra för hela samhället Byggandets centrala roll och betydelse för sysselsättningen har påvisats. 600000 människor är direkt eller indirekt beroende av byggandet. Byggandet utgör av exporten och av vår bruttonationalprodukt (BNP). För att hålla sysselsättningen inom byggnadssektorn uppe och öka den, måste produktionen öka och man måste snabbt gå utanför ramen av beslutat bostadsförbättringsprogram och de tillfälliga stimulansåtgärderna för offentligt byggande. Kommunernas byggande måste öka och på olika sätt stimuleras, framför allt på underhållssidan. Trots det allvarliga ekonomiska läget måste staten gå in med nya subventioner och nya stimulanspaket. Sådan satsningar är nödvändiga och försvarbara ur både social- och sysselsättningssynpunkt och på ganska kort sikt bra för hela samhällsekonomin. Bostadssociala skäl talar också för att staten måste fortsätta att satsa på och underlätta bostadsbyggande och bostadsförbättringar. Vpk föreslår i särskild partimotion även ökade satsningar på kollektiva boendeformer. Sysselsättningseffekterna av byggverksamheten och byggmaterialindustrin motiverar en ökad satsning på olika byggobjekt. Beräkningar finns som exempelvis visar att satsade på nybyggnad av flerbostadshus sysselsätter 4460 personer inom byggnadsverksamheten och 1360 inom byggmaterialindustrin. Brister och orättvisor måste bort Trots att betydande framsteg gjorts då det gäller bostadsförsörjningen, kvarstår stora brister. Produktionskostnaderna har ökat mycket kraftigt, och det har inneburit ökade svårigheter för många hushåll att klara ökade boendekostnader, svårigheter som blivit större genom en försämrad reallöneutveckling och inflationsutvecklingen över huvud taget. Bostadsfinansieringssystemet har inte klarat att utjämna kostnaderna mellan olika boende eller på något avgörande sätt bidragit till att minska orättvisorna mellan olika boende- och upplåtelseformer. En viss förändring har skett då det gäller boendeutgifter för olika hushållstyper och upplåtelseformer, men omfördelningen har sammantaget inte gynnat hushåll med de största behoven och med de lägsta inkomsterna. Tvärtom har åtskillnaderna ökat till nackdel för hyresgäster och de lägsta socialgrupperna i samhället. Bostadssubventionernas fördelning ser i grova drag ut så, att ungefär två tredjedelar av samhällets bostadssubventioner i form av bostadsbidrag, skattesubventioner och räntebidrag utgår till ägda bostäder, som utgör ca en tredjedel av hushållen. Övriga två tredjedelar av hushållen, de som bor med bostadsrätt eller i hyrd bostad, erhåller ca en tredjedel av stödet. Produktionspriserna för lägenheter i flerbostadshus har varit mycket ogynnsamma . Prisökningen per lägenhet var mer än så snabb jämfört med närmast föregående sjuårsperiod. Detta har bidragit till ökade svårigheter och orättvisor i boendet. a. har många hushåll, som redan tidigare hade problem med höga hyror eller dålig standard beträffande utrymme, utrustning, yttre miljö och service, tvingats byta ner sig till billigare bostad eller fått avstå från en förbättring. Stoppa hyreshöjningarna och förbättra bostadsbidragen Hyresutvecklingen leder allt längre bort från socialt acceptabla hyror. Av vår totala konsumtion är det framför allt kostnaderna för bostad, bränsle och lyse som procentuellt ökat mest. Bostaden är nu den största budgetposten för hushållen och har därmed passerat utgifterna för mat m. m. Hyrorna har i genomsnitt fördubblats . Den ökningstakten överstiger den övriga prisutvecklingen i samhället. Särskilt hårt har barnfamiljerna drabbats. Deras ekonomi blir alltmer ansträngd, och många nya hushåll har hamnat under existensminimum. Antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat från 1975 till 1983, dvs. med ca 300000. De övriga hyresgränserna och inkomstgränserna för beräkning av bostadsbidrag har inte följt med löne- och kostnadsutvecklingen. hade exempelvis av tvåbarnsfamiljerna bostadsutgifter utöver den övre hyresgränsen, utgifter som inte täcktes in i bostadsbidragen. Vpk har i en särskild partimotion föreslagit betydande förbättringar av bostadsbidragen för barnfamiljerna. Mot bakgrund av vad vi här mycket kort och summariskt har redovisat, står det klart att man inte kan invänta förslag från bostadskommittén, remissbehandlingar och regeringsförslag med anledning härav. Temporära åtgärder måste nu till, som kan innebära att hyreshöjningar kan undvikas eller kraftigt begränsas och att hyrorna i nyproduktion och ombyggda lägenheter kan hållas nere. Omfördelning och riktat stöd för en annan fördelningspolitik En viss omfördelning och kostnadsutjämning mellan olika boende- och upplåtelseformer måste inledas , före nästa omgång av hyresförhandlingar. Bostadspolitiska åtgärder måste snabbt vidtas för att sänka hyrorna i nyproduktionen och förbättra bostadsbidragen. Samhällets stöd till boendet måste omfördelas så, att samtliga boende får vara med och bära kostnaderna för den samhälleliga nyttighet och rättighet som bostadsbyggandet och bostaden utgör. Rättvisan i boendet, solidariteten, måste omfatta samtliga upplåtelseformer och hyresboendet hos allmännyttiga bostadsföretag måste prioriteras på de rika villaägarnas bekostnad. De allmännyttiga bostadsföretagens karaktär, uppgifter och verksamhet, deras roll som instrument för en social bostadspolitik och deras allmänna och sociala merkostnader, motiverar ett särskilt riktat stöd från stat och kommun. Utan ett sådant riktat stöd till allmännyttan riskerar vi att få en ökad trångboddhet, sämre och dyrare bostäder och bostadsmiljöer för dem som bäst behöver en förbättring, dvs. vi får en fortsatt och ökad segregation i boendet. Ökat byggande även i nyproduktionen De åtgärder som beslutats av riksdag och regering för bostadsbeståndets och kommunala byggnaders förbättring kommer inte att innebära lägre boendekostnader. Det är också tveksamt om de beslutade åtgärderna leder till den ökning av arbetstillfällen eller får de besparingseffekter som angetts. Det är därför viktigt, att utvidga programmet till att omfatta mera av offentliga byggnader och att ta itu med eftersatt underhåll och eftersläpning ar då det gäller samhällsservicen. Därför är det också viktigt att en tidigareläggning av olika byggnadsobjekt kan ske. Även om vpk delar uppfattningen att man måste ägna stor uppmärksamhet åt det befintliga bostadsbeståndet, och söka förbättra detta, liksom åt fördelning och förvaltning, så får nyproduktionen inte eftersättas. Alltjämt har vi en väldigt sned fördelning av boendestandarden. Många hushåll bor fortfarande trångt och omodernt och skillnaderna känns säkert svåra för dessa, när man ser hur bra bostadsstandard som många andra skaffat sig. Den grupp som har störst behov av stora utrymmen, flerbarnsfamiljerna, har inte kunnat tillgodose sitt behov i samma omfattning som andra grupper. Många som bor i flerbostadshus är alltjämt trångbodda och bl. a. därför behövs en betydande nyproduktion. Spekulation och förmögenhetsöverföringar måste stoppas En spekulation i framtida prisökning har förekommit på marknaden för hyreshus och i viss utsträckning för egnahem och bostadsrätter. Det har skett en omfattande förmögenhetsöverföring till ägare av fastigheter och bostadsrätter. Staten och kommunerna har bidragit genom att betala en större eller mindre del av marknadsräntans inflationskompenserande del. Det har skett via räntebidrag och avdragsrätt för räntor. Avdragseffekten har främst gynnat personer med höga marginalskatter. Genom reala prisökningar för egnahem och bostadsrätter har förmögenhetsbildningen ytterligare ökat för dessa ägare. Denna utveckling måste nu stoppas genom sådana åtgärder som vpk i andra sammanhang föreslagit, bl. a. i form av skärpt lagstiftning mot fastighetsspekulation, ökad realisationsvinstbeskattning och minskade avdragsmöjligheter. Statlig bostadsbank totalfinansiering nästa steg beslut i anslutning till bostadsförbättringsprogrammet om statlig lånefinansiering och räntebidrag för underhåll av bostadsfastigheter liksom samordningen av finansieringen av nybyggnad, ombyggnad och periodiskt underhåll, är förbättringar som kan innebära ett steg på vägen mot minskad förmögenhetsöverföring och större rättvisa. Det är nödvändigt att koppla den omfattande byggnadsverksamheten med en finansieringspolitik som kan hålla boendekostnaderna nere. Frågan om finansieringen har vpk tagit upp i en särskild partimotion till regeringens proposition 1983/84: 90 om ändrade former för finansiering av bostadslån m. m. Vpk föreslår där en fortsättning från ett statligt till en bostadsbank för totalfinansiering av samhällsbyggandet. Villkor om konsolideringsfonder bör slopas Riksdagsmajoriteten beslutade också att de allmännyttiga bostadsföretagens rätt till räntebidrag skall vara beroende av att företaget vid sidan om grundkapitalet inrättar en särskild konsolideringsfond, av storleksordningen av det fastighetskapital företaget förvaltar. Det är, enligt vpk:s mening, oriktigt och olyckligt med ett sådant villkor då det i sig innebär betydande hyreshöjningar hos många företag och därigenom motverkar de positiva effekterna av räntebidragen. Hyreshöjningarna påverkar i sin tur bruksvärdesnivån, som höjs. Privata fastighetsägare kan då genom jämförelser tillgodoräkna sig sådana höjningar, utan att de fått motsvarande kostnadsökningar. Vpk föreslår att beslutet om konsolideringsfonder som ett absolut villkor för räntebidrag bör omprövas och att detta villkor tas bort. Inga hyreshöjningar 1985 stöd till allmännyttan Ytterligare åtgärder behöver nu vidtas då det gäller det riktade stödet till allmännyttan. För att hyreshöjningar skall kunna undvikas, för att få utan nya hyreshöjningar och som kan komma att gälla hela hyresmarknaden, upprepar vpk förslaget i motion 1982/83:184. Förslaget avser ränte- och amorteringsfria lån till de allmännyttiga bostadsföretagen av en storleksordning som täcker det medelsbehov som kvarstår efter slutförda hyresförhandlingar och vi hänvisar till innehållet i den motionen. De hyresförlustlån som tidigare utgick till allmännyttiga bostadsföretag för att kompensera förluster för outhyrda lägenheter föreslår vi nu skall återinföras. Problemen med outhyrda lägenheter för ett stort antal företag har som bekant tilltagit, och det är orimligt att respektive bostadsföretags hyresgäster eller respektive kommuner ensamma skall svara för sådana förluster. Vpk upprepar i detta sammanhang även förslaget att de allmännyttiga bostadsföretagen tills vidare undantas från årliga upptrappningar av den garanterade räntan. Den successivt höjda garanterade räntan och extra upptrappningar av den har medverkat till betydande hyreshöjningar . I avvaktan på eventuella förslag om ändring av bostadsfinansieringen, som kan minska kapitalutgifterna för allmännyttans bostäder, bör besluta att ytterligare upptrappning av den garanterade räntan inte skall ske för allmännyttiga bostadsföretag. Förslagen i denna motion om olika former av lättnader eller stöd till allmännyttiga bostadsföretag syftar till att dels sänka boendekostnaderna för alla hyresgäster eftersom bruksvärdesbestämmelserna i hyreslagen då ger lägre hyror även för boende hos privata hyresvärdar - och dels hindra privata husägare att göra ökade vinster på hyresgästernas bekostnad. Vidare skall förslagen ses som ett led i att stärka de allmännyttiga bostadsföretagen som instrument för kommunernas bostadförsörjning och ett medel för en återgång till en socialt inriktad bostadspolitik. Förslagen i denna och andra vpk-motioner om ökat byggande och lägre boendekostnader skall ses som ett led i en annan fördelningspolitik och i huvudsak som tillfälliga, temporära åtgärder i avvaktan på de förslag om en annan bostadspolitik som den stora bostadsutredningen - bostadskommittén förväntas komma med, och som i direktiven angetts syfta till en återgång till en social bostadspolitik. Kostnaderna för förslagen i denna motion och övriga motionsförslag från vpk på verksamhetsområde blir högre än i regeringens budgetförslag men ryms inom ramen för vad som föreslås i vpk:s alternativ till regeringens budget. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett utökat och permanent program för bostadsförbättringar avseende även offentliga byggnader m. m., 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kravet på avsättningar till konsolideringsfond för allmännyttiga bostadsföretag slopas som förutsättning för räntebidrag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ränte- och amorteringsfria lån till allmännyttiga bostadsföretag införs fr. o. m. för att undvika hyreshöjningar, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att hyresförlustlån enligt tidigare gällande regler skall kunna utgå för allmännyttiga bostadsföretag, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att allmännyttiga bostadsföretag t. v. undantas från årliga upptrappningar av den garanterade räntan på bostadslån. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)