mot · G7021867 · 1984-01-25 00:00:00 — uppfattades som ett förgrundsland i vad gäller miljöskyddsfrågor. Detta var inte enbart orsakat av ett erkänt stort kunnande och engagemang utan framför allt en följd av betydande konkreta insatser för att eliminera miljöstörningar från samhället. hade härigenom betydande erfarenheter av reningstekniska åtgärder som då saknades i vår omvärld. Denna bild har dock ändrat sig, och intar knappast någon ledande ställning. Omvärlden har i vad gäller både lagstiftning och praktiska insatser vidtagit de åtgärder vi genomförde . Man har också genom betydande forskningsinsatser inhämtat och i flera avseenden gått förbi kunskapsmässigt, framför allt inom området miljövårdsteknik. Något som delvis bidragit till detta är det faktum att knappast satsat några resurser på mijövårdstekniskt utvecklingsarbete men väl effektforskning. Det stora investeringsprogram som genomfördes inom och industriell vattenrening gav oss visserligen renommé som världsmästare i miljövård men medförde att en stor del av 1970-talets investeringsbehov gjordes praktiskt taget över med 1970-talets teknik. Någon möjlighet att utnyttja erfarenheter från en anläggning för att undvika misstag vid nästa gavs således Denna effekt som i stort orsakades av ett generöst statsbidragssystem upprepades f. ö. på det kommunala avfallshanteringsområdet, som ju även det kännetecknas av en näst intill våldsam investering i blygsamt beprövade anläggningstyper som har två saker gemensamt: dels att de aldrig har fungerat helt efter ritningarna, dels att de ekonomiska kalkylerna aldrig tillnärmelsevis har hållits. Någon har också sagt att var det decennium då vi genomförde byggandet av miljövårdsanläggningar, är det decennium då vi måste få dem att fungera. Detta är nog något som måste färga den omedelbara framtidens miljövårdsinsatser. Synnerligen tunga kommunala och industriella miljövårdsinvesteringar har gjorts. En stor del av framtidens miljövårdskrav måste mötas genom att utnyttja befintliga anläggningar så långt som möjligt. För att belysa detta kan nämnas att driftkostnaden för kommunala och industriella miljövårdsanlägningar uppgår till ca . Insatser måste därför göras för modifiering och effektivisering av den teknik som redan finns. Detta är naturligtvis inte någon enkel uppgift, eftersom värderingar av miljöstörningar förändras i takt med ökade kunskaper och 1970-talets vattenreningsteknik var exempelvis i stort inriktad mot att eliminera syretärande material något som man ju också i hög grad lyckats med. diskuteras därför inte syrebrist i vattendrag. Intresset inriktar sig i stället mot andra ämnesgrupper som genom sina toxiska, mutagena eller bioackumulerande egenskaper ger eller befaras ge andra mer dolda effekter i miljön än den för syresbristen så påtagliga fiskdöden. Ett synsätt som blir alltmer accepterat är det att effekter som är varaktiga och rum prioriteras före effekter som är kortvariga. Ämnen som är persistenta i miljön kommer därför att prioriteras framför bionedbrytbart material, sådant som ju kan orska syrebrist. Utrustning installerad var ej gjord för att eliminera den förra ämnestypen men väl den senare, men det finns knappast något ekonomiskt utrymme för att bygga nytt, utan tekniken måste så långt som möjligt anpassas till nya miljökrav, vilket ibland dock kan kräva kompletterande tekniska insatser. Svensk miljövård har också genomsyrats av principer finns risk så är detta skäl för åtgärd - en princip som knappast ger utrymme för några prioriteringar vare sig mellan mijövård och andra för samhället nödvändiga insatser eller mellan olika miljövårdsinsatser. Det finns ett otal exempel på att en miljörisk diskuterats helt isolerad utan att ställas i relation till andra företeelser som i sig kan innebära stora risker för samhället. Den ekonomiska verklighet vi lever i nödvändiggör givetvis att miljöfrågorna ställs i relation till andra för samhället viktiga frågor. Den framtida svenska miljövården måste kännetecknas av ett systemtänkande både i stort i vad gäller prioriteringar mellan olika miljöeffekter och i smått i vad gäller val av tekniska och ekonomiska insatser för att lösa en konkret avgränsad miljöfråga. När det gäller regeringens budgetproposition under rubriken miljöskyddsteknik föreslår vi ett anslag för /85 på 15 milj .kr. Denna minskning framstår som rimlig med hänvisning till den mycket stora reservation på 132 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställs att under anslag H 11: Stöd till miljöskyddsteknik m. m. anvisar ett i förhållnade till regeringens förslag sänkt anslag med 5 milj. kr. till 15 milj. kr.