mot · G702413 · 1984-01-11 00:00:00 — m. fl. Fristående teknisk högskola i Då frågan om högskoleorganisationen i och togs upp i vår motion 1982/83:766 hade 1983:13 Högskoleindelningen arbetsdelning och samverkan inom högskolan ännu inte offentliggjorts. Undersökningen har främst inriktats på och , eftersom dessa representerar två radikalt olika modeller. I finns tolv självständiga högskoleenheter, medan all högskoleverksamhet i är organiserad i en enda enhet, i . Rapporten, som utgör ett värdefullt bidrag till bedömningen av för- och nackdelar med olika typer av högskoleenheter, har av UHÄ rekommenderats till studium och diskussion. Därför finns det all anledning att på nytt aktualisera frågan om storskaligheten i den enhet som utgör. När det gäller enheten sammanfattar rapporten den kritiska genomgången, särskilt med tanke på den ställning som har: Det finns få rationella skäl för att bibehålla den nuvarande högskoleindelningen i (s.272). Högskoleverksamheten inom är samlad i en enda enhet, . införlivades den tidigare självständiga tekniska högskolan i och ombildades till en teknisk fakultet. införlivades tidigare självständiga högskolor som i , i och i . Tanken om den sammanhållna högskolan hade sin grund i U68:s ursprungliga förslag, där varje högskoleort skulle ha en dylik organisation. Den förändrade synen på storskalighet och centralisering till förmån för en allmänt positiv värdering av decentraliseringsidéerna medförde att förslaget aldrig kom att genomföras. Den sammanhållna kraftigt diversifierade högskoleenheten i har därigenom blivit ett undantag i stället för en regel i landets högskoleorganisation. Det främsta skälet för den samlade högskolan i var önskan att främja samarbete mellan olika verksamhetsområden och olika utbildningar. En förutsättning för den sammanhållna högskolan var den nu etablerade extra beslutsnivån uppbyggd kring fem förvaltningsnämnder, en ytterligare byråkratisering som blivit nödvändig på grund av storleken på . UHÄ :s rapport utgör ett ytterligare tungt vägande inlägg i diskussionen till förmån för en fristående teknisk högskola i . 1 vid har tidigare i yttrande över 1* 1983/84.3sami. departementspromemorian Administrativa förenklingar och besparingar inom högskolan betonat att Vi har redan framhållit att en enda helt centralstyrd högskola i inte är ett realistiskt alternativ. När jag i det följande citerar förvaltningsnämnden så sker det med tanke på att den i många avseenden föregriper UHÄ:s rapport. framhöll sålunda att en samlad enhet inte längre kunde anses vara den bästa lösningen. Som skäl underströks följande: har vi dock alltmer kommit att undra om inte den rena storleken hos är en betydande nackdel. En så omfattande och framför allt så diversifierad enhet är måhända inte tidsenlig, allra minst i ett läge då motsvarande organisation inte är generell i landet. Vi vill bland annat konstatera följande brister hos den sammanhållna organisationen i /. - De tekniska högskolorna på andra orter har en självklar identitet utåt. som förenklar kontakter med näringsliv, politiker, media samt tidigare och framtida elever. Denna identitet saknas i . Även för så entydigt industriinriktade kontakter som SUN har den tekniska högskolans identitet sållats ut. - Civilingenjörsutbildningen och den tekniska forskningen är koncentrerad till ett fåtal högskolor och är en verksamhet av nationell karaktär. I ett litet land vore det rationellt med en samordning och profilering inom detta område, och samverkan på nationell bas med andra högskolor är därför viktigare än lokal samordning i med övriga delar av . Trots detta kan en sådan samordning av tekniska skäl inte ske i petitasammanhang, eftersom tidsschemat i måste vara ett annat än vid KTH och CTH. Vi har ofta haft anledning beklaga denna oförmåga. - I en självständig högskola med mindre bredd skulle verksamheten i sin helhet tillhöra ett någorlunda enhetligt område. Den mycket heterogena karaktären hos innebär svåra brister på informationsoch kontaktsidan. Målgruppen för vår information är i stor utsträckning personer, som inte har tid och lust att ta del av en omfattande information för att ur den plocka de eventuella delar, som rör teknik och naturvetenskap. - En aktiv och konstruktiv medverkan från allmänrepresentanter i styrelser och nämnder förutsätter ett personligt intresse för de frågor som behandlas. Ingen kan vara personligt intresserad och kunnig inom ens en bråkdel av alla de områden, som omfattar. Politiker och andra beslutsfattare har speciella intresseområden: sjukvård, teknik, kultur, utbildning etc. En uppdelning i flera högskolor med relativt enhetliga områden skulle göra det möjligt att få representanter utifrån med speciella intressen för respektive högskolas verksamhet. skulle ett betydligt större antal personer kunna engageras, vilket skulle stärka kontakterna med samhället utanför . Vi är övertygade om att det i sammanhang som dessa är en stor nackdel att uppträda som en enda högskoleenhet. Även i byggnadsfrågor märks effekter som kan förklaras på samma sätt. Statsmakterna beaktar knappast andra förslag än dem som av vederbörande högskola prioriteras högst. Från tävlar då ett förslag, medan kan föra upp ett halvt dussin projekt till samma nivå. Storskalighetens nackdelar har med tiden blivit alltmer uppenbara. En växande byråkrati, administrativt krångel och långa och svåröverblickbara beslutsgångar är några av nackdelarna. Dess bättre börjar nu den insikten bli allmän, något som entydigt bekräftas av det ovan citerade ur förvaltningsnämndens yttrande och senast av UHÄ:s rapport 1983:13. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen skyndsamt undersöker förutsättningarna för återupprättande av en fristående teknisk högskola i . () ()