mot · G7022509 · 1984-01-25 00:00:00 — Tvingande ekonomiska skäl nödvändiggör att verksamheten blir avsevärt mindre kostnadskrävande än en årlig kostnad på 60-70 milj. kr. som kommit fram till. När riksfärdtjänsten inrättades fastslogs i propositionen att det skulle ske en begränsning av antalet resor en transportberättigad person skulle få företa. Erfarenheten från försöksperioden visar att av resenärerna har företagit fyra eller fler resor , vilket motsvarar av samtliga resor. Utvärderingen av försöksverksamheten visar att två resor täcker en betydande del av resbehovet och bör vara gällande regel. Resor för förtroendeman i förening eller liknande bör även i fortsättningen följa de regler som gällt för tjänsteresor. Generella tillstånd bör av kostnadsskäl enbart beviljas för resor med flyg och tåg. En differentiering av egenavgifterna med hänsyn till val av färdmedel bör ske. De transportberättigade bör stå för en del av de dörr till dörr-kostnader som en icke-handikappad person belastas med. Kollektivtrafikberedningen (KTB) tillkom till följd av trafikpolitiska beslut. Denna parlamentariska beredning har i uppgift att närmare analysera behovet av nya trafiklösningar på kollektivområdens område. KTB:s verksamhet ingick t.o.m. /83 som ett delanslag under transportforskningsdelegationen. Kollektivtrafikberedningen tillkom för att bereda ett antal frågor. Den bör inte permanentas utan successivt avveckla sina arbetsuppgifter. fyller i flera avseenden en viktig uppgift. verksamhet innebär dessutom en decentralisering genom att ett antal frågor flyttats ut från till rådet. I vissa andra avseenden, t. ex. när det gäller tillståndsgivning i enlighet med den nuvarande yrkestrafikordningen, finns det skäl att se över rådets verksamhet som den nu gällande lagstiftningen angående yrkestrafiken förenklas och liberaliseras. Ett väl fungerande vägnät med god säkerhet, bärighet och framkomlighet är en förutsättning för ett väl fungerande samhälle. I en situation med mycket ansträngd budgetpolitik är det viktigt att prioritera underhåll av det befintliga vägnätet framför byggande av nya vägar. Beträffande väg- och gatubyggandet vill vi framhålla att vi ser det som mycket positivt att den av oss i motion 1982/83:1927 begärda samordningen mellan och verksamheter på detta område nu kommer till stånd genom att såväl ordinarie anslag för som medel för vägbyggande av sysselsättningspolitiska skäl för föreslås utgöra planeringsramen. Emellertid är det då skäl att framhålla det väsentliga i att totala prioriteringsordning över riket får bli vägledande. Alternativet synes vara en ökning av det ordinarie väganslaget på bekostnad av sysselsättningsanslaget, eftersom satsning på objekt länsvis kan leda till sämre samhällsnytta och avkastning än en riksbedömning. Objekt som ger god avkastning och samhällsnytta genererar också fler arbeten. Höjningen av högsta tillåtna axel- och boggitryck för den tunga trafiken men framför allt det ökade antalet tonkilometer har resulterat i en hårdare förslitning av bl. a. broar och olika betongkonstruktioner. När nu tvingas prioritera drift och underhåll är det angeläget att , för att största möjliga tekniskt-ekonomiska effekt av arbetena skall uppnås även vad beträffar drift och underhåll, får förfoga direkt över AMS-medel (beredskapsmedel). Ett samråd med AMS förutsätts givetvis. Den svenska handelsflottan fortsätter att minska. En viss förbättring av svenska rederiers konkurrenskraft har dock skett . Samarbetsklimatet mellan sjöfartens organisationer har också märkbart förbättrats. Det är viktigt att regeringen lämnar konstruktiva bidrag till de diskussioner om internationalisering och förbättrade konkurrensvillkor för svensk sjöfart, som pågår mellan sjöfartens arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. För att en lönsam närsjöfart skall kunna bedrivas, måste ytterligare pålagor på rederierna undvikas. Stora omvälvningar kommer att ske inom den internationella fjärrtrafiken. som hälften av världshandelsflottan ligger outnyttjad, har ett fåtal mycket kapitalstarka utomeuropeiska rederier beställt omfattande tonnage, som skall sättas in i jorden-runt-linjer. Svårigheten för de internationellt sett små svenska rederierna att bedriva framgångsrik verksamhet i sådan konkurrens är uppenbar. Det ankommer på statsmakterna att erbjuda ett gynnsamt näringsklimat utan statssubventioner, vilket skapar förutsättningar för de mycket kompetenta och uppfinningsrika svenska rederierna att etablera sig i de nischer av sjöfarten, där små rederier även kan vara konkurrenskraftiga. Det är glädjande att resultat förbättrats. Det finns dock anledning att understryka vikten av att verket vidtar ytterligare besparingsåtgärder, avskaffar överkapaciteten inom lotsväsendet och tillämpar stor återhållsamhet när det gäller avgiftspolitiken. Liksom tidigare avvisar vi statssbuventioneringen till rederierna via . Med stöd av vad ovan anförts hemställs* 1. att uttalar sig för att trafikpolitiken i större utsträckning skall baseras på fri konkurrens mellan olika företag och transportmedel, 2. att uttalar sig för att stats och kommuns detaljreglering och byråkrati inom transportpolitiken reduceras, 3. att uttalar sig för att konkurrensneutralitet mellan olika transportmedel skall eftersträvas, 4. att uttalar sig för att de skilda trafikgrenarna skall åläggas ett striktare kostnadsansvar, 5. att uttalar sig för att den mer eller mindre utpräglade monopolställning som flera offentliga och privata företag har på delar av transportmarknaden motverkas. * Se även motionerna 1983/84:2510-2511. 6. att beslutar begära hos regeringen att trafikpolitiska beslut utvärderas, 7. att uttalar sig för att självfinansieringsgraden i kollektivtrafik skall öka, 8. att uttalar sig för att de regionala trafikhuvudmännen i ökad utsträckning baserar sin verksamhet på befintliga trafikföretag, i stället för att bedriva verksamheten i egen regi, 9. att beslutar att avslå den i propositionen föreslagna utvidgningen av länstrafikhuvudmännens ansvarsområde till att omfatta nästan all lokal och regional kollektivtrafik i länen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Kollektivtrafiken, 11. att ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Sjöfart, 12. att uttalar sig för att det aviserade utbyggda samarbetet mellan SAS och Linjeflyg skall ske på sådant sätt att konkurrensen företagen emellan kvarstår på de för konsumenterna angelägna verksamhetsgrenarna, 13. att som sin mening ger regeringen till känna att utbildningsstarten vid den statliga trafikflygarskolan skjuts upp i första hand , 14. att som sin mening ger regeringen till känna att luftfartsverket skall kunna träffa sådana avtal för investeringar, med kunder och övriga intressenter, som regeringen godkänner, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförs under avsnittet Luftfartspolitik, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Taxi, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Vägnätet, 18. att uttalar sig för att möjligheten att ställa av bil än bibehålls, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförs under avsnittet Bilismen, 20. att beslutar uttala sig för att förbindelserna över förbättras, 21. att beslutar uttala sig för att framtida eventuella fasta förbindelser över skall finansieras via upplåning och avgiftsbeläggas, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet , 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts under avsnittet Riksfärdtjänsten, 24. att beslutar uttala sig för att kollektivtrafikberedningen ej permanentas och att arbetsuppgifterna successivt avvecklas. 25. att som sin mening ger regeringen i uppdrag att utforma entydiga mål för SJ baserade på att företagets järnvägar skall bära sina kostnader och ge förräntning på det satsade kapitalet, 26. att beslutar uttala sig för att SJ ges ökad självständighet gentemot riksdag och regering, 27. att beslutar uttala sig för att SJ ges möjlighet att minska turtätheten på mindre trafikerade linjer, till minimum tre stycken dagliga dubbelriktade turer på ett flertal av de minst trafikerade linjerna, 28. att beslutar godkänna den i motionen föreslagna utvecklingen av räntabilitet och soliditet under budgetåren 1984/85-1986/87, 29. att beslutar avslå den i propositionen för föreslagna räntabiliteten och soliditeten under budgetåren 1984/85-1986/87, 30. att beslutar uttala sig för att bör ges som målsättning att justera sina priser för att uppnå de uppsatta målen, 31. att beslutar avslå vad som i propositionen anförs beträffande tidsintervallerna mellan justeringar av sina priser, 32. att beslutar uttala sig för att monopol enbart bör omfatta själva telenätet, 33. att beslutar uttala sig för att bör forcera införandet av bl. a. trådlösa telefoner resp. programmerbara telefoner, 34. att vidhåller sitt tidigare fattade beslut om att skall överföras till aktiebolag m. m. , 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet . () () () () PER STENMARCK (m) () () () ()