mot · G802282 · 1984-12-12 00:00:00 — och Kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. 1984/85:93) Vi vill gärna uttala vår tillfredsställelse över att regeringen med denna proposition föreslår en del förbättringar för de s. k. kulturarbetarna. Man har av lättförståeliga skäl avstått från att definiera vad som skall anses vara kulturarbetare. Vi förutsätter dock att man ser det som självklart att popstjärnor m. fl. skall hänföras till här ifrågavarande skattskyldiga. Vi vill för vår del ge uttryck för den uppfattningen att idrottsutövarna på elitnivå även bör hänföras till de s. k. kulturarbetarna. De har i stort sett samma situation som en målare, bildhuggare eller författare, att de först efter åratals träning och ekonomiska uppoffringar i bästa fall kommer i tillfälle att få ett ekonomiskt netto på sin idrottsutövning. Tyvärr innebär inte regeringens förslag någon lösning av skatteproblemen för dem som når toppen inom respektive verksamhet, utan tar bara sikte på att lindra problemen för dem, som bara når upp till relativt normala årliga inkomster. , och är några kända exempel på professionella idrottsmän, som av skatteskäl har tvingats bosätta sig utomlands. Men det finns också individer inom andra yrkesgrupper som uppfinnare och kulturarbetare som efter mångårigt - vanligen i det närmaste oavlönat arbete/träning/forskning plötsligt får ett genombrott som ger dem mycket stora inkomster. Ganska vanligt är också att dessa onormalt stora inkomster bara inflyter under ett relativt begränsat antal år, varefter vederbörande återgår till en inkomstnivå/år som är förhållandevis låg. Vi tror att många delar vår uppfattning att det är olyckligt att många av våra internationellt mest kända svenskar på grund av brister i det svenska skattesystemet av ekonomiska skäl skall tvingas utvandra till , m. fl. s. k. skatteparadis. Det rör sig ju inte här om skatteflykt utan om att fördela inkomsten över hela sin framtida livstid. Normalt står man i dessa sysselsättningar endast under av sitt liv på topp prestationsmässigt. Under dessa år får man mycket höga inkomster, som dock måste räcka att klara levnadskostnaderna även under efterföljande år, när inkomsterna försvinner eller i bästa fall sjunker kraftigt. Vi tror att om man vid beskattningen i av denna typ av inkomster finge en rätt att göra skattefria avsättningar till något slags trygghetsfonder skulle detta kunna ge dessa yrkesutövare en möjlighet att även efter ett genombrott fortsätta att vara svenska medborgare. Tanken är givetvis, att uttag ur dessa personliga trygghetsfonder beskattas. Låt oss ge några antydningar om hur vi menar att dessa trygghetsfonder skulle kunna fungera: 1 1984/85. 1984/85:282 2 Inkomster utöver 7,5 basbelopp (dvs., gränser för högsta ATPpensionsrätt) för aktuella yrkesgrupper skulle utan beskattning få insättas på spärrat bankkonto (TRYGGHETSFOND), Räntor på dessa konton tas inte upp till beskattning annat än i samband med uttag (jfr reglerna för skogskonto) samt Halva behållningen på TRYGGHETSKONTOT deklareras och beskattas som förmögenhet (jfr även här skogskontot). Beträffande de budgetmässiga konsekvenserna av vårt förslag, så torde det uppenbart medföra en förstärkning av statsinkomsterna, om det leder till att här aktuella inkomsttagare väljer att behålla sitt svenska medborgarskap. Även berörda kommuner skulle tillföras betydande skatteinkomster. Den s. k. staketmodellen som kommenterats i propositionen skulle kunna medföra vissa förbättringar, men löser knappast problemen för den grupp idrottsmän och toppartister, som vi tänker på och vill lösa problemen för genom vårt förslag om trygghetsfonder. När det gäller regeringens förslag till avdrag för utvecklingskostnader synes tidsramen vara i snävaste laget. Man bör då i vart fall definiera att såsom kalenderår då rörelsen påbörjats skall avses det år då vederbörande uppbär en ersättning som överstiger kostnader för egna utlägg i form av material, resor och eventuellt uppehälle på annan ort än hemorten. Likaledes bör det fastslås att såsom utvecklingskostnad skall även resor och kostnader för fördyrat uppehälle genom vistelse på annan ort betraktas. Det är ju ett väl känt faktum, att innan man når väsentliga inkomster måste man som regel på egen bekostnad delta i tävlingar och andra arrangemang för att höja sin standard och bli så känd, att man blir efterfrågad och därmed kan börja ställa krav på ersättning för sin medverkan. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär ett förslag om trygghetsfonder på sätt som angivits i motionen för tillämpning fr. o. m. , 2. att definierar vad som skall avses med första kalenderår för rörelse resp. utvecklingskostnader på sätt som angivits i motionen.