mot · G7021685 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1685 I motion 1983/84:95 med anledning av proposition 1983/84:40 har givits en bred översikt av läget beträffande högskoleutbildning på och de strävanden som pågått för att utveckla som högskoleort. I motionen har bl. a. anförts de starka regionalpolitiska motiv som talar mot en nedläggning av verksamheten vid FÖVI (förskollärarutbildningen i ). Ytterligare synpunkter härvidlag har framförts i skrivelse från och i samband med uppvaktning hos utbildningsutskottet . Ett projektarbete pågår f. n. där i engagerat sig tillsammans med representanter för kommun, länsstyrelse, utvecklingsfonden, FÖVI m.fl. för att bl. a. utreda och presentera de speciella förutsättningar som gör det möjligt att förlägga högskoleutbildningar, delar av utbildningslinjer, lokala linjer, fort- och vidareutbildningar o. dyl. till både med hänsyn till särskilda behov och med hänsyn till särskilda fördelar ur regionens samlade behov (se vidare PM med utredningsdirektiv). Arbetet beräknas vara avslutat och utmynna i en idépromemoria som efter behandling i remitteras till regionens högskolor. Det är av största vikt att eventuellt beslut om nedläggning åtminstone inte sker innan detta utredningsarbete fullföljts och utmynnat i konkreta alternativ till nuvarande basutbildning vid institutionen i . Det borde vara möjligt att under framöver behålla förskollärarutbildningen i , men med den reducering som är befogad med hänsyn till den relativa stagnationen i barnomsorgsutbyggnaden i landet och den kärva arbetsmarknaden som f. n. råder för förskollärare. i har i yttrande över proposition 1983/84:40 som remitterats av UHÄ uttalat sig för en nedskärning av nuvarande 60 platser vid FÖVI till 30. Det bör kunna ankomma på att fördela den nedskärning som aviserats för högskoleregion enligt vad högskolan finner lämpligt. Att ta ut hela nedskärningen på Visbyinstitutionen skulle få negativa konsekvenser långt utöver vad besparingar inom övriga skulle innebära. Som ett argument för fortsatt satsning på högskoleverksamheten i kan hänvisas till den glädjande kraftiga uppräkning av anslaget till enstaka kurser och lokala linjer i högskoleregion som föreslås i budgetpropositionen. Ett annat argument för satsning på statlig högskoleverksamhet på land är det svåra läge för presumtiva högskolestuderande på ön som uppstått när statsbidragen till poänggivande kurser i studieförbundens regi dragits in. Universitetskurserna har haft en mycket stor omfattning på ön, 25-30 . Verksamheten har avstannat, men efterfrågan hos studieförbunden är fortfarande stor och rör framför allt kurser i ämnena juridik, psykologi, företagsekonomi och ADB. Som kompensation för detta bortfall av studiemöjligheter skulle behövas ett avsevärt ökat utbud på av bl. a. den decentraliserade kursverksamhet som samordnar. Med läge och kommunikationsförhållanden blir det annars ekonomiskt omöjligt för bofasta gotlänningar att vidareutbilda sig. Utbildningsnivån riskerar då efter hand att försämras på ön vilket medför negativa effekter för enskilda individer och för näringslivet. Distansundervisning som i många andra delar av landet innebär en värdefull ökning av tillgängligheten till högskolestudier är för del i de flesta fall praktiskt ekonomiskt uteslutet som alternativ. Mot denna bakgrund är det angeläget att uttalar sig för att högskoleverksamheten på får resurser för ökad omfattning och utveckling i stället för att bli föremål för den drastiska försämring som regeringens förslag beträffande FÖV1 innebär. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskoleverksamheten på .