mot · G7022841 · 1984-04-13 00:00:00 — Motion 1983/84:2841 Nya regler för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, m.m. (prop. 1983/84:167) 1 regeringens proposition 1983/84: 167 föreslås nya regler för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, m. m. Förslagen innebår att reglerna för uppbörd av socialavgifter samordnas med det system som gäller för uppbörden av innehållen preliminär skatt. 1 motsats (ill nuvarande system med en preliminär avgift kommer enligt förslaget arbetsgivarna att tvingas göra en arbetsgivaruppgift, som gjorts endast en gång , och med ledning av denna uppgift inbetala avgifterna baserade på utbetalda löner m. m. under den gångna månaden. Även om det ur statens synpunkt kan visas att det föreslagna systemet skulle vara positivt måste de avsevärda nackdelarna för de berörda beaktas liksom de merkostnader i form av netto 212 ytterligare årsarbetare för administrationen, som behövs enligt utredningens beräkningar. Bland avsevärda nackdelar som blir följden av ett genomförande av förslagen i propositionen vill jag nämna några. Det förslagna uppbördssystemet med nubiadsvisa redovisningar och inbetalningar från arbetsgivarna skulle medföra klara olägenheter för dessa i form av väsentligt utökat antal redovisnings- och rapporttillfällen. Dessutom uppkommer en sämre service från uppbördsmyndigheternas sida genom att arbetsgivarna i stället för att som få sig tillsänd en räkning på arbetsgivaravgift med vidfogade inbetalningskort själva skall räkna ut avgiften. Systemet kan visa sig komma'att bli ytterligare komplicerat med hänsyn till den mängd uppgifter som fordras som underlag för beräkning av arbetsgivaravgifter . Särskilt för mindre företagare som inte har lönesystemet på automatisk databehandling torde förslagen betyda avsevärt merarbete. Ett annat skäl som talar emot förslaget är de ökade administrationskostnader som kommer att uppstå för statsverket på grund av ökat personalbehov, av utredningen beräknat till, som jag ovan angett, netto 212 årsarbetare. Mot förslaget att integrera skatter och socialförsäkringsavgifter talar även att det kommer att upplevas ett allt mindre samband mellan avgifter till socialförsäkringsavgifter och förmåner i systemet. Utredningen hade beräknat räntevinsten för statsverket och socialförsäkringssystemet tillsammans till netto 466 milj. kr. per budgetår med undantag av . Motsvarigheten till denna nettoränteökning, som omläggningen skulle ge, motsvaras av ränteförluster för dem som skull betala in skatter och avgifter och kan därför jämföras med en motsvarande skattehöjning. Motiv för omläggningen har varit att man skulle uppnå bättre inbetalning av avgifter. till det totala utfallet har skillnaden mellan preliminära oell slutliga avgifter, dvs. blivit allt mindre enligt uppgifter. Detta har uppnåtts på grund av dels den möjlighet som arbetsgivarna har att göra fyllnadsinbetalning av den preliminära avgiften, dels den av regeringen fastställda uppräkningsprocenten. dels också genom den ökning av de preliminära avgifterna som blivit följden av vissa samkörningar . uppstod t. o. m. ett "överskott på 64 milj. kr. genom att de totala slutliga arbetsgivaravgifterna utgjorde 74 395 milj. kr. medan de avräknade preliminära avgifterna uppgick till 74459 milj. kr. För att ha total överensstämmelse mellan preliminära och slutliga avgifter är alltså inte ett nytt system erforderligt. Jag anser att bör avvisa det framlagda regeringsförslaget främst på grund av dels de ökade administrationskostnaderna, dels att statsverkets räntevinst är liktydigt med en skattehöjning fördem som skall betala in avgifter, dels - och det kanske är det mest anmärkningsvärda itt det förorsakar arbetsgivarna, främst småföretagarna, merarbete och försämrad service. Ett avvisande av regeringsförslaget bör leda till att regeringen - om det anses erforderligt skall initiera en ny översyn av systemet för avgiftsinbetalningar, vilket inte har det föreslagna systemets svagheter. Jag vill dessutom betona att vid ett reformarbete inom detta - liksom övriga områden skall eftersträvas en decentralisering av verksamheten om det är möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84: 167.