mot · G702323 · 1984-01-10 00:00:00 — m. fl. Import av naturgas från Naturgas är en av de stora energiformerna i den globala energiförsörjningen. Den svarar för en ca hälften så stor andel som oljan, dvs. har en markant skillnad uppträtt när det gäller förhållandet mellan gas och olja. En skillnad som visar sig både på produktions- och konsumtionssidan. betraktades naturgas närmast som en biprodukt vid råoljeframställning. Den producerades tillsammans med oljan vid oljefälten och ansågs länge som en närmast besvärande faktor vid oljeutvinningen. Den brändes i stor utsträckning på platsen, och någon exploatering av enbart naturgasfyndigheter förekom inte. har vi ett helt annat läge. har utvecklingen för gas och olja börjat löpa isär. Den ökade användningen av olja i industriländerna har förbytts i en minskning, medan naturgasen - trots en prismässig koppling till oljepriset och trots den ekonomiska krisen - uppvisat motsatt utveckling. Detta beror framför allt på att tillgångarna på naturgas fortsätter att öka kraftigt. De uppskattas nu som lika stora som oljetillgångarna. Det innebär en fördubbling av kända naturgastillgångar , medan oljetillgångarna endast ökat . Vad som är än mer intressant är, att dessa gastillgångar i stor omfattning förekommer självständigt, utan någon koppling till oljefyndigheter. Naturgas kontra andra energislag Det talas numera allmänt om gasfyndigheter och gasfält; naturgasen är således en helt självständig energiform, som tävlar med andra på allt fördelaktigare villkor. Det har dels att göra med priset: Större fyndigheter och ökad produktion har medfört att naturgasens pris inte automatiskt behöver följa oljepriset. Det har också att göra med miljöegenskaperna: Naturgasen är helt överlägsen alla andra bränslen, framför allt olja och kol. Varje kubikmeter olja eller ton kol, som ersätts av naturgas, minskar svavelutsläppen med . Det är en egenskap hos naturgasen, som inte kan överskattas med de allt mer alarmerande rapporterna om försurning och skogsdöd. Det har också att göra med att naturgasen är en gas. Inget bränsle kan brinna utan att först förgasas, ett steg som man alltså kan hoppa över när man använder naturgas. Det är först , som naturgasens unika egenskap tagits till vara inom olika användningsområden. Den är av stor betydelse inom massa-, metall-, kemisk och keramisk industri för att nämna några exempel. Det råder inga tvivel om att naturgasen kommer att spela en allt större roll i världens energiförsörjning. De allra flesta industriländer är också i färd med att införa naturgas som ett viktigt komplement i sina energisystem.Tyvärr har inte visat något större intresse för denna allt viktigare energikälla. Anledningen är välkänd. Den olyckliga satsningen på kärnkraftsel har effektivt blockerat alla konkurrerande energislag, också naturgasen. Den gamla synen på naturgas som biprodukt till olja, har också medfört att den bedömts som ett icke självständigt alternativ. Som påpekats ovan är detta ett förlegat synsätt. Det är mycket troligt att naturgasen under de närmaste decennierna kommer att bli ett än viktigare energislag. har således all anledning att på ett mera bestämt sätt än tidigare gå in för att snabbast möjligt öka introduktionen av naturgas i landet. En blygsam början har redan gjorts i och med att kommer att genomföras. Detta har dock inte kommit till stånd med bifall av de etablerade energiintressena i , de som fortfarande tänker sig en utbyggnad av kärnkraften i trots mot demokratiskt fattade beslut. En utökad användning av naturgas är ett hot mot deras planer att vidga kärnkraftens andel av det svenska energisystemet inte minst i form av kärnvärmeverket Secure. Det statliga spelar här, liksom i övrigt vad gäller svensk energipolitik en roll långt utanför sina befogenheter som statligt verk med ansvar för i första hand vattenkraften. Vpk tar i en särskild motion upp frågorna kring organisation och otillbörliga inflytande inom energipolitiken. Det som är intressant i det här sammanhanget, är att , genom beslutet att överföra Swedegas till verket, fått kontroll också över naturgasintroduktionen i . Detta försvårar en utveckling mot en diversifierad och alternativ energiproduktion i vårt land. Swedegas, som är statens instrument för naturgasutbyggnaden, lydde tidigare under . Det finns inga som helst bärande argument för överflyttningen till . Swedegas organisatoriska ställning bör därför omprövas och bolaget ges en mera självständig status. Detta är inte minst viktigt, när det gäller att gå vidare och utöver en utvidgning av också ta till vara de andra möjligheter för naturgasintroduktion, som ligger inom räckhåll för . Import av sovjetisk gas via till ett Östgasprojekt i södra , östra och Bergslagen måste prioriteras. Skälen härför är flera. har världens största reserver av naturgas, och nya fyndigheter upptäcks fortlöpande. Det sovjetiska naturgasnätet är välutbyggt och redan intimt förenat med , inte minst genom den nya stora ledning, som tas i bruk. (Se bif. bilder 1 och 2 hämtade ur material utgivet av , statliga oljebolag.) är berett att sälja naturgas till och är mycket intresserat av ett samarbete i samband med den planerade utbyggnaden av det finska gasnätet. Import av sovjetisk gas öppnar stora möjligheter för hela den svenska industrin till utökad export till och då till långsiktiga och säkra kontrakt. Slutligen ger själva byggandet av en omfattande gasledning direkta order och arbetstillfällen för svenska företag, något som redan visat sig gälla för det långt blygsammare . Det finns således stora fördelar att vinna för , energimässigt och därmed nationalekonomiskt, av en anslutning till det sovjetiska gasnätet via . Indirekt finns redan denna anslutning, eftersom kommer att kopplas till det västtyska nätet och därmed också till det sovjetiska via denna långa omväg. Det är fullt realistiskt att inom en inte allt för avlägsen framtid, tänka sig en hopkoppling av ett Syd-Västgasnät i med ett Östgasnät, och på det sättet skapa en ny länk mellan Västoch via . På ännu något kan naturgas från de nordnorska fälten komma att anslutas; projekteringen av en transitledning genom för eventuella sådana fyndigheter är välkänd. Underlaget för ett Östgasnät i är mycket gott. Olika sträckningar efter det att ledningen landats i Norduppland eller Gävletrakten är tänkbara. Bergslagsomådet och södra med sina skogs- och järnindustrier bör utgöra en naturlig bas för en större naturgasintroduktion. Det förtjänar att omnämnas, att det finska gasnätet i stor omfattning utnyttjas av just skogsindustrin. Befolkningskoncentrationerna i området med den närliggande utgör ett stort underlag, där är det viktigaste. Tidningen nr 4/84 har skisserat hur ett Östgasnät kan komma att utformas (bild 3). Vi anser att ett beslut om en naturgasledning från till bör fattas . Detta bör kunna samordnas med den utbyggnad av det finska nätet till Flelsingfors och , som planeras, och som på det sättet kan få ett än större underlag och en automatisk förlängning till finska kusten. Både för att främja ett europeiskt energisamarbete samt av rent nationalekonomiska skäl, är det angeläget att nu anstränger sig för att introducera naturgas i större skala i landet. Med hänvisning till det framförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att möjligt få till stånd ett avtal med om naturgasleveranser via , 2. att hos regeringen hemställer om förslag syftande till att projektering av en ledning över igångsätts, 3. att hos regeringen begär en översyn av Swedegas ställning syftande till att bolaget frigörs från och ges en mera självständig roll inom sitt område av den svenska energiförsörjningen. HANS (vpk) i (vpk) PER (vpk) (vpk) Gasförekomster (mrd m3) 1826 2472 SaudiArabien 3 115 U S A 5A08 Källa: IEA Natural Gas to 2000, 1982. " PUNGA \ \\*\ \ vurm .am» \ / *W \ f*x *// UNDER BYGGNAD ELLER PLANERAO