mot · G7022678 · 1984-03-27 00:00:00 — Per m. fl. Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) I proposition 1983/84:118 lägger regeringen fram förslag till nya statsbidragsregler för fristående skolor på gymnasial nivå. I en särskild motion diskuterar vi dessa regler från principiella utgångspunkter. Ett alternativt förslag, som tillförsäkrar fristående skolor på gymnasial nivå statligt stöd efter generellt verkande regler, föreslås. Sådana regler är en förutsättning för att alla elever skall kunna ges möjlighet att också i realiteten välja skola. Regeringens utgångspunkt i bedömningen av huruvida en fristående skola skall tillförsäkras statligt stöd är om denna kan anses tillföra det allmänna skolväsendet erfarenheter som detta kan dra nytta av. De fristående skolorna skall utgöra komplement till den allmänna skolan. Mot denna utgångspunkt föreslår regeringen att fyra skolor som uppbär statligt stöd skall mista detta, nämligen högre samskola och gymnasium i respektive och Balettakademien i . Härutöver föreslås sådana regeländringar att vissa skolor med branschinriktad utbildning undantas från statsbidragsmöjligheter. Oavsett om man tar sin utgångspunkt i de mer generellt verkande regler vi föreslår eller i regeringens regelsystem är indragningen av statsbidraget till de förstnämnda skolorna oacceptabel. Regeländringarna i fråga om den andra kategorin är vi däremot beredda att acceptera. På olika sätt representerar de två skolorna i och de två i erfarenheter och inriktningar som uppenbart kommer det allmänna skolväsendet till del. i kompletterande karaktär är uppenbar. är den enda återstående totalt vertikalt integrerade skolan i vårt land. Skolan bedriver härutöver en pedagogisk försöksverksamhet, som utan tvivel borde vara av intresse för skolväsendet i övrigt. Skolans årskursintegrerade arbete, under beteckningen EA (enskilt arbete), kan ge viktiga erfarenheter för att lösa problem inom det allmänna skolväsendet, bl. a. med s. k. lärarlösa lektioner. högre samskola använder en Montessoribaserad pedagogik från förskolan till sista årskursen i gymnasieskolan. I en rapport () inom sammanfattas synpunkterna så här: Som framgår av ovan är den pedagogiska försöksverksamheten och den elevvårdande verksamhet som bedrivs vid enligt skolförvaltningens bedömning ett komplement till det allmänna skolväsendet i Gö Därmed inte sagt att inte dessa positiva sidor skulle kunna tillskapas inom de kommunala gymnasieskolorna i . F. n. finns dock ej resurser avsatta för detta. I sammanhanget bör påpekas att skolstyrelsen gett skolförvaltningen i uppdrag att göra en översyn av organisation och lokalförsörjning av gymnasieskolorna i . Av direktiven framgår bl. a. att utredningen skall belysa hur man kan skapa mindre skolenheter och hur samverkan mellan grundskola och gymnasieskolan kan ökas. I fråga om den vertikala organisationen, vill vi dessutom framhålla följande: I samband med att behandlade frågan om i framtid, ansåg utbildningsutskottet att den vertikala skolformen hade förtjänster och att möjligheterna att ta till vara dessa skulle utnyttjas. avslog visserligen motionskrav på att ge just nya möjligheter att leva vidare. Skälen härför angavs emellertid vara att riksdagsmajoriteten inte ansåg sig kunna ingripa i den kommunala skolplaneringen. Utskottsmajoritetens uttalande den gången får en helt annan karaktär om nu skulle besluta dra in statsbidragen till på grundval av att denna inte anses tillföra det allmänna skolväsendet något av värde. Ett nej till statsbidrag nu kan inte tolkas på annat sätt än som ett nej från regeringen och riksdag till vertikaliteten som idé. högre samskola bör alltså enligt vår mening tillförsäkras stöd också i fortsättningen. Detsamma gäller gymnasium, också i . gymnasium är visserligen inte på samma sätt som unik i landet till sin inriktning, men representerar likväl ett utbildningsalternativ av intresse för det allmänna skolväsendet. Litenheten ger arbetsmöjligheter som inte erbjuds vid större skolenheter. Samarbetet mellan olika ämnen kan ge goda pedagogiska erfarenheter. Samma sak gäller den trygghet för eleverna som ett eget klassrum ger. Enligt vår mening ger kombinationen av pedagogik och skolstorlek det allmänna skolväsendet nyttiga kunskaper. Detta framhålls också i en rapport (198305-17) till : Som framgår ovan är den elevvårdande verksamheten som bedrivs vid gymnasium enligt skolförvaltningens bedömning värdefull. De positiva erfarenheterna som finns från den lilla gymnasieskolan bör tas till vara inom det allmänna skolväsendet i kommunen. F. n. finns ej resurser avsatta för detta. I sammanhanget bör påpekas att skolstyrelsen gett skolförvaltningen i uppdrag att göra en översyn av organisationen och lokalförsöjrningen av gymnasieskolan i . Av direktiven framgår bl. a. att utredningen skall belysa hur man kan skapa mindre skolenheter. Den inriktning mot internationella förhållanden som gymnasium nu valt torde också vara av intresse att följa. En särskild utbildning med internationell anknytning planeras. Såväl sorn gymnasium är små skolor som bedrivs med betydande ekonomisk effektivitet. En kommunalisering av båda enheterna skulle, av allt att döma, innebära ökade kostnader och därtill risk för att den särskilda prägel skolorna har går till spillo. () utbildar institutstekniker i en treårig utbildning. Skolan vänder sig till en grupp elever som normalt är äldre än de som söker sig till gymnasieskolans tekniska utbildningar. Denna kategori torde knappast kunna få motsvarande utbildning inom t. ex. kommunaliserad verksamhet. STI:s utbildning har en klar särprägel. Det gäller såväl koncentrationen på tekniska ämnen som antalet bundna lektioner. Enligt samstämmiga avnämaruppgifter representerar de tekniker skolan utbildar en yrkeskategori som inom näringslivet är starkt efterfrågad. Skulle STI tvingas gå samman med den kommunala vuxenutbildningen i , skulle institutet av allt att döma förlora den identitet som gör det värdefullt för dess elever och till ett komplement till den traditionella teknikutbildningen inom det offentliga skolväsendet. Någon ekonomisk vinst står heller inte att finna i en kommunaliserad utbildning. Är regeringens avsikt att STI skall fortsätta inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen men finansierat med extra statliga anslag framstår njuggheten gentemot de fristående skolorna i uppenbar dager. En väl fungerande och annorlunda skola skulle därmed föras över till kommunen bara för principens skull! Vi föreslår att statsbidrag även i fortsättningen skall utgå till STI på samma sätt som . Balettakademien slutligen representerar en dansarutbildning som inte har någon motsvarighet inom det allmänna skolväsendet. De elever som söker till Balettakademien är något äldre än de som söker till annan dansarutbildning. Eleverna har en varierande studiebakgrund. Till skillnad från annan balettutbildning har Balettakademien en inriktning mot jazzbalett och fri dans vilket ger den en särprägel. Genom den något äldre elevkåren och den särskilda inriktningen har Balettakademien både utbildningsmässigt och konstnärligt en kompletterande funktion i förhållande till andra utbildningsvägar. En nedläggning av Balettakademien framstår mot den här bakgrunden som oförsvarlig. Statsbidrag bör enligt vår mening utgå också i fortsättningen. Som framgått har alla de skolor som regeringen nu föreslår avförda från statsbidragslistan särdrag som det finns anledning att slå vakt om. Inte ens de utgångspunkter regeringen själv anger för prövning av statsbidrag förslår för att neka de fya skolorna fortsatt stöd. Med hänvisning till vad som ovan framhållits hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att statsbidrag även skall utgå till gymnasium, högre samskola, och Balettakademien. () () () () () () () () --IP - .