ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022880 · 1984-04-24 00:00:00 — 1983/84 2880-2885 Motion 1983/84:2880 m. fl. och statlig utbildning för vuxna (prop. 1983/84:169) 1 propositionen föreslår regeringen en del förändringar inom vuxenutbildningens område. De flesta föreslagna förändringarna är motiverade av en bättre verklighetsanpassning och vi har inget att erinra gentemot dessa objektivt betingade justeringar. På några punkter kan vi dock inte biträda regeringens förslag. Regeringen föreslår att grundvux i princip skall bedrivas som deltidsstudier. De skäl statsrådet anför som motiv till detta ställningstagande är motsägelsefulla. Dels säger statsrådet att man måste i lugn och ro på egen hand få befästa sina kunskaper, för att i en annan mening påpeka att många grundvuxstuderande har ett krävande hemarbete att sköta vid sidan av sina studier. Den naturliga slutsatsen av ett sådant konstaterande borde vara att se till att den största delen av studierna tillgodoses via lektioner. För en del elever kan det naturligtvis, av olika skäl, vara önskvärt att bedriva studierna på deltid. Vi anser dock att det inte finns någon anledning att principiellt slå fast att grundvuxstudier skall bedrivas på deltid. Studiernas omfattning bör få avgöras från fall till fall efter elevens eget önskemål. I enlighet med detta bör heller inte statsbidragets omfattning ändras av ett redovisningsår. Statsbidragssystemet för grundvux bör fortsättningsvis vara så att bidrag utgår fr. o. m. femte eleven i kommunen av ett redovisningsår. Med hänvisning till den elevkategori som återfinns inom grundvux är det viktigt att det sörjs för en god syoinsats, därför bör schablontillägget för grundvux höjas till . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att avslår proposition 1983/84:169 vad avser att grundvux i princip skall bedrivas som deltidsstudier, 2. att med ändring i proposition 1983/84:169 beslutar att timersättning för studier i grundvux som skall utgå med högst /vecka /år, 3. att beslutar avslå proposition 1983/84:169 vad avser ändring i statsbidragssystemet för grundvux, 4. att uttalar att schablontillägget för grundvux bör höjas enligt vad som anförs i motionen. 1 1983/84. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G7022890 · 1984-04-13 00:00:00 — Motion 1983/84:2890 m. fl. flygpassagerarterminal i (prop. 1983/84:173) I regeringens proposition 1983/84:173 föreslås en ny lag med vissa bestämmelser för en i av SAS anordnad terminal för befordran av flygpassagerare till flygplats i . Vid terminalen skall säkerhetskontroll enligt lag om särskild kontroll på flygplats kunna äga rum. Likaså föreslås att en s. k. exportbutik för försäljning av obeskattade varor inrättas. Flygtrafiken mellan och utlandet går i mycket ringa omfattning via på grund av SAS ensidiga satsning på . Den s. k. pendeln mellan och är den enda reguljära utrikes förbindelsen på . Det är allmänt känt att flygplatsen som är byggd för såväl inrikes- som utrikestrafik har ett betydande kapacitetsöverskott. har luftfartsverket vidtagit flera positiva åtgärder för att öka trafiken, vilket också haft ökad betydelse för chartertrafiken. har ej SAS visat något intresse för att öka utnyttjandet av flygplatsen då det gäller utrikes trafik. SAS vaga tal om nya utrikes linjer från och att man ej har planer på indragning av den s. k. pendeln till är ju till intet förpliktigande. Den inrättade svävartrafiken mellan och i är ett direkt hot mot pendeltrafiken mellan och och kommer att innebära försämringar eller nedläggning av denna. Den beslutade svävartrafiken är i bästa fall en förbättrad service för speciella resgrupper från men ej för vanligt resande och ej för övriga . Villkoret för bedrivande av denna svävartrafik skall vara att en oförändrad trafik kommer att finnas med pendeln . Om antalet turer minskas på pendeln måste tillståndet för svävartrafiken omprövas. Den föreslagna säkerhetskontrollen i bör ej godkännas då den kommer att innebära försämringar för trafiken på . Som tidigare framförts måste det givna tillståndet med svävartrafik förknippas med ovillkorliga krav om oförändrad flygtrafik på linjen och att alla kostnader med anledning av denna svävartrafik som belastar stat eller kommun skall ersättas av flygbolaget . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att alla kostnader beträffande svävartrafik och därmed sammanhängande kostnader som drabbar stat eller berörda kommuner bör ersättas av SAS, 2. att uttalar sig för att villkoret för att bevilja den av SAS planerade svävartrafiken bör vara att den reguljära utrikestrafiken från till ej minskas samt att utlovade nya utrikeslinjer inrättas, 3. att beslutar avslå den föreslagna lagen om vissa bestämmelser för flygpassagerarterminal i . P. O. () () i () ()
mot · G7022891 · 1984-04-24 00:00:00 — Motion 1983/84: 2891 flygpassagerarterminal i (prop. 1983/84:173) Regeringen har i proposition 1983/84: 173 föreslagit lag med vissa bestämmelser för SAS flygpassagerarterminal i . Som framgår av propositionens innehåll avser SAS att från bedriva trafik med svavare mellan terminalen och flygplats i för att på så sätt skapa snabbare och bättre förbindelser mellan och utlandet. Denna målsättning kräver dock för att kunna förverkligas att passagerarna expedieras och kontrolleras på samma sätt som sker på flygplatserna. SAS har därför hemställt om att med avseende på säkerhetskontroll av passagerare och gods jämställs med svensk flygplats och därmed omfattas av lagen om särskild kontroll (1970:926). Som framgår av departementschefens övervägande har stora ansträngningar gjorts för att förbättra trafikförbindelser och ytterligare åtgärder i den riktningen eftersträvas. SAS svävartrafik anses av departementschefen ligga i linje med detta utvecklingsarbete, och den föreslagna lagen får ses som ett uttryck för denna uppfattning. Departementschefen framhåller dock, att de begärda kontrollerna förutom säkerhetskontroll också pass- och tullkontroll tillsammans innebär kostnader för statsverket, vilka han anser det rimligt att SAS bidrar till att täcka. En bestämmelse härom har intagits i lagförslaget. Vi delar regeringens uppfattning att det i detta fall är rimligt, att företaget bär kostnaderna för gränskontrollåtgärder, som normalt åvilar tull och polis i samband med utrikestrafik eftersom kostnaderna för denna gränspassage i huvudsak belastar annat land. Utan att kravet på en tillfredsställande gränskontroll eftersätts menar vi dock att samhället i det fall, när ett enskilt företag har kostnadsansvaret, har ett särskilt ansvar för att alla möjliga kostnadsbesparande åtgärder vidtas. Vi menar mot denna bakgrund att möjligheterna att samordna tulloch poliskontrollen bör tas till vara och att där så kan ske företaget ges möjlighet att självt eller genom anlitande av annat därför lämpat företag, exempelvis vaktbolag, får medverka i kontrollen under ledning av ansvarigt tull- och polisbefäl. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som har anförts i motionen beträffande utförandet av gränskontroll i SAS passagerarterminal i .
mot · G7022892 · 1984-04-24 00:00:00 — Motion 1983/84:2892 m. fl. flygpassagerarterminal i (prop. 1983/84:173) 1 propositionen om flygpassagerarterminal i föreslås under punkt 5.4 export att regeringen får tillstånd att lämna tillstånd för att en s. k. taxfree-butik öppnas vid terminalen i . har skett en mycket kraftig ökning av införsel av obeskattade vin- och spritdrycker. Den s. k. turistspriten beräknas uppgå till eller av den försäljning som sker i . Med anledning av att både riksdag. och () uttalat sig mot en vidgning av sådan införsel och för en begränsning av densamma finns det anledning att vara kritisk till denna del av regeringens förslag. beslutade att regeringen bör söka nå internationella överenskommelser om begränsningar eller avveckling av den skattefria provianteringen och i samband därmed motsvarande åtgärder beträffande den obeskattade resandeinförseln. uttalade (SkU 1979/ 80:44) att den skattefria resandeinförseln och provianteringen inte enbart är en alkoholpolitisk utan också en fiskal fråga. Man påtalar ett betydande skattebortfall som, om också tobaksvaror medräknades, uppskattas till omkring 500 milj. kr. Vidare slogs fast att främja taxfree-handeln med alkoholdrycker står i strid med den alkoholpolitiska målsättningen att begränsa den totala konsumtionen. Man pekade vidare på problemet att en skärpning av de inhemska alkoholskatterna direkt bidrar till en ökning av de obeskattade. Vidare erinrade skatteutskottet om att utbyggnad av färjetrafiken har bidragit till en nästan explosionsartad ökning. Enligt rekommendation nr 26 uppmanas regeringarna i de nordiska länderna att genom samfällt uppträdande på internationellt plan verka för enhetliga regler som innebär begränsningar i rätten att tullfritt införa skattefria alkoholvaror. Dessa båda citerade beslut från riksdag och är förpliktande och uppfordrande. Regeringens proposition är på denna punkt på kollisionskurs med båda dessa belut. Med anledning av det anförda vill vi föreslå att beslutar avslå regeringens proposition 1983/84:173 om att inrätta en särskild s. k. taxfree-butik för försäljning av obeskattade varor inom terminalen i . () ()
mot · G7022894 · 1984-04-24 00:00:00 — 1983/84: 2894 m. fl. Avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel (prop. 1983/84:176) I proposition 1983/84: 176 föreslås att särskilda avgifter uttas på gödseloch bekämpningsmedel. Jordbruksministern anger att dessa bör införas i syfte att uppnå en från hälso- och miljösynpunkt nödvändig minskad användning av gödsel- och bekämpningsmedel. i den s.k. besparingspropositionen, där frågan om avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel först framfördes, tog moderata samlingspartiet avstånd från förslaget. Vi konstaterade där, att miljösambandet saknades och att detta s. k. avgiftsuttag är att betrakta som en skatt på jordbruket. Det svenska jordbrukets lönsamhet är inte sådant att det utan betydande återverkningar kan bära ytterligare skattebördor. Så mycket mer som denna s. k. avgift enligt jordbruksministerns mening inte skall tillgodoräknas jordbruket som en kostnad i produktionen vid jordbruksprisförhandlingarna. Jordbrukets kostnad för denna ytterligare pålaga skall alltså tas från dess redan knappa ersättning för jordbruksfamiljernas arbete. Med stöd av det anförda hemställs att avslår proposition 1983/84: 176. () () () () () BO () () () ()
mot · G7022896 · 1984-04-24 00:00:00 — Motion 1983/84:2896 m. fl. Avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel (prop. 1983/84:176) Regeringen föreslår i proposition 1983/84: 176 att särskilda avgifter skall uttas på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Den nya lagstiftningen skall enligt regeringens förslag träda i kraft . Syftet med denna framhålls vara nödvändigheten att ur hälso- och miljösynpunkt minska användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Det kan konstateras att dessa nya pålagor innebär att en ny skatt införs. De därigenom inkommande medlen går till statens kassa. lönsamhet är inte sådan att ytterligare skattebördor kan bäras utan negativa konsekvenser. Att ur miljösynpunkt belasta de jordbruk som har liten eller ingen stallgödsel synes ur rättvisesynpunkt vara helt oacceptabelt'. Dessa jordbruk måste, för att få en riktig balans i den nödvändiga växtnäringstillförseln, använda mera handelsgödsel än gårdar med djurhållning. De kommer om regeringsförslaget vinner bifall i att straffas för detta. Dessutom är det inte säkert att jordbruk med riklig tillgång på stallgödsel i alla lägen bedriver ett mera miljövänligt jordbruk än de som använder handelsgödsel på ett sätt som är anpassat till växternas behov och upptagningsförmåga. Produktionskostnaderna kommer att öka om förslaget genomförs, utan att någon kompensation härför erhålls. Detta är, inte minst ur rättvisesynpunkt, djupt orättvist odlarna emellan. Då det gäller den nya skatten på bekämpningsmedel måste även den avvisas. Skälen härför är flera: Mindre farliga preparat kan t. ex. slås ut till förmån för giftigare medel. Det är logiskt att anta att användaren väljer ett preparat där antalet kg verksam substans per ha är lågt, enär skatten är så baserad. Ur miljösynpunkt kan det däremot vara ofördelaktigt. Att helt i onödan öka kostnaderna inom jordbruksproduktionen är förkastligt. strävas - icke utan framgång efter att få fram miljövänligare bekämpningsmedel. Detta arbete kan komma att försvåras. föreslås bli uppbördsmyndighet för bekämpningsmedelsavgiften, vilket ur administrativ synpunkt kräver viss resursförstärkning. Dessa för staten ökade kostnader kan undvikas. Vi kan inte finna några sakligt välgrundade skäl för ett införande av dessa orättvisa "skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Med anledning av det ovan anförda hemställs att till alla delar avslår proposition 1983/84: 176. () BO ()
mot · G7022897 · 1984-04-24 00:00:00 — 1983/84: 2897 Avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel (prop. 1983/84:176) föreslog regeringen införandet av avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen, täktavgifter samt aviserade den nu föreliggande propositionen om avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel. Rätt utformade ligger denna typ av åtgärder väl i linje med vad förespråkat inom miljöpolitiken (se t. ex. partimotion 1983/84:900). Avgifter som styrmedel i syfte att medverka till en bättre miljövård bör enligt vår mening kunna vara ett verksamt medel. När regeringen nu föreslår att avgifter skall införas på gödsel- och bekämpningsmedel förefaller det emellertid som om avgifterna inte främst ses som en miljöpolitisk åtgärd utan framför allt som ett sätt att förstärka statskassan. Ett sådant synsätt kan vi inte biträda. Syftet med avgifterna måste vara att begränsa användningen av olika miljöförstörande medel. Detta bör naturligtvis gälla alla användare. I propositionen föreslås att avgift inte skall uttas för handelsgödsel i förpackningar på mindre än . Detta framgår av förslaget till lag om avgift på gödselmedel, 2 §, men det saknas en diskussion i texten om skälet till detta undantag. Vi har förståelse för om vissa småförpackningar kan behöva undantas från avgiftsskyldigheten på grund av administrativa svårigheter, men den praktiska innebörden av förslaget är att flertalet hobbyträdgårdsodlare inte berörs. Inkomsterna från de föreslagna avgifterna har tidigare beräknats till ca 100 milj. kr. Detta är således den extra kostnad som drabbar förbrukarna på kort sikt, innan de har hunnit eller kunnat ställa om produktionen till en mer miljövänlig teknik. På bör en annan produktionsteknik leda till att intäkterna från avgifterna minskar. Varken den utredning som gjorts om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket eller regeringen har ansett att träimpregneringsmedel bör avgiftsbeläggas. Förslagen i propositionen ger därför inte uttryck för någon totalsyn. Enligt vår mening bör inkomsterna från de föreslagna avgifterna användas för miljöförbättrande åtgärder. Avsikten med avgifterna skall således förutom att minska miljöskadorna vara att förbättra rådgivnings- och tillsynsinsatserna angående medlens skadeverkningar samt förstärka forskningen kring åtgärder för att minska medlens utnyttjande. Vårt förslag till användning av de nya avgifterna sammanfaller därmed med vad som föreslogs av utredningen om användning av kemiska medel i jord- och skogsbruket (SOU 1983:10-11). Fördelningen bör på lämpligt sätt göras av regeringen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att uttalar att intäkterna från avgifterna på gödsel- och bekämpningsmedel skall fördelas till rådgivning och miljöförbättrande åtgärder enligt vad som anförts i motionen.
mot · G7022898 · 1984-04-25 00:00:00 — Motion 1983/84:2898 Ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m. m. 1983/84:184) Enligt gällande lydelse av 8 kap. 4 § aktiebolagslagen skall ledamot av styrelse och verkställande direktör vara svenska medborgare och bosatta i . Från dessa villkor kan regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, medge undantag för särskilt fall. Som framgår måste initiativet för att göra en utlänning valbar utgå från bolaget. Enligt den föreslagna lydelsen av ifrågavarande lagrum utvidgas valbarheten bl. a. på så sätt att med svenskt medborgarskap jämställs medborgarskap i de övriga nordiska länderna. Regeringen föreslås dock genom tillskapandet av ett andra stycke i lagrummet få bemyndigande att i särskilda fall besluta att sådan utvidgning av valbarhetsvillkoren icke skall gälla. Initiativet för att särbehandla annan nordbo än svensk måste här utgå från regeringen. Det framgår emellertid inte närmare vilka händelser som skall utlösa ett sådant initiativ och inte heller hur regeringen rent faktiskt skall gå till väga för att göra bruk av den sålunda tillerkända maktbefogenheten. Åtgärderna måste ju för att få åsyftad verkan gå ut på att hindra bolagsstämman från att välja nominerade personer från annat nordiskt land. Skall regeringen begära att få ta del av valberedningens förslag för de bolag som bedöms känsliga"? Eller skall regeringen kunna i efterhand förklara en styrelseledamot för obehörig och alltså avsätta honom under löpande valperiod? Den osäkerhet som sålunda vidlåder förslaget i denna del inger betänkligheter från rättssäkerhetssynpunkt. Det begärda bemyndigandet måste grundas på 8 kap. 7 § regeringsformen, innebärande att regeringen måste göra bruk av den erhållna kompetensen genom förordning. (I propositionen berörs ej alls frågan, om bemyndigandet i själva verket tar sikte på sådant ämne som angår 8 kap. 2 8 regeringsformen. I sådant fall är delegation icke alls tillåten.) Såväl avfattningen av det föreslagna tillägget som upplysningen inför lagrådet (s. 17) att meningen med den föreslagna bestämmelsen är att regeringen i vaije särskilt fall skall ingripa med beslut rörande ett visst företag talar emellertid oförtydbart emot att bemyndigandet kommer att uppfylla det grundlagsfästa kravet på förordning. Det anförda leder i stället tanken till ett förvaltningsbeslut som fattas i varje konkret ärende för sig. Av respekt för regeringsformen och av hänsyn till kravet på förutsebarhet måste det föreslagna tillägget ges formen av generella föreskrifter. något som också lagrådet förordat. Ärendet hör därför återgå till regeringen för erforderlig beredning. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar avslå proposition 1983/84: 184 i vad den avser ändring av 8 kap. 4 § aktiebolagslagen.
mot · G7022899 · 1984-04-27 00:00:00 — 1983/84: 2899 och i Totalisatorskatt, m. m. 1983/84:180) 1 propositionen beskrivs det ökade intresset för totalisatorspel, som framförallt skedde . Inkomsterna har använts till stöd för hästuppfödning och till ökade prispengar för hästägarna. Travsporten har på detta sätt kunnat utvecklas, och en bra kvalitet på hästar finns nu i landet. Sysselsättningen har också ökat väsentligt inom travsporten. har dock travtränare etablerat sig utomlands i ökad omfattning och allt fler hästägare väljer att ha hästarna i tränings- och tävlingsverksamhet utanför de nordiska länderna. En svag minskning av sysselsättningen i travsporten är nu ett faktum. Med oförändrade prispengar och allt högre träningsavgifter beroende på allmänna kostnadsstegringar för travtränarna kommer sysselsättningen att sjunka åren framöver. Likaså kommer intresset för hästavelsverksamheten att minska. Enligt propositionen får travsporten genom ATG ta på sig ökade kostnader i utbyte mot befrielse från att erlägga statlig inkomstskatt. Föreliggande proposition bygger på en förhandlingsuppgörelse mellan staten och trav- och galoppsporternas centralförbund. Avtalet sträcker sig till och med och bygger på antagandet att årliga ersättningsökningar inom totalisatorspelet kommer att bli fallet. 1 propositionen framhålls att vinnarnas andel av omsättningen skall vara oförändrad i förhållande till nuläget. Av propositionen framgår inte att någon möjlighet till förändring av ingånget avtal finns om antagandet om årliga omsättningsökningar skulle visa sig vara felbedömningar. Vi motsätter oss inte det skatteuttag som staten föreslås göra under förutsättning att travsporten får en inkomstökning som kan användas till ökade prispengar för hästägare och till nödvändiga investeringar. Vi vill dock påpeka att skall travsporten få ökade intäkter med den skattekonstruktion som föreslås förutsätter detta en relativt hög omsättningsökning . Om inte propositionens förutsatta omsättningsökningar blir en realitet bör avtalet mellan staten och Trav- och galoppsportens centralförbund utan dröjsmål omförhandlas i syfte att säkra travsportens utvecklingsmöjligheter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjligheten till förändring av ingånget avtal mellan staten och trav- och galoppsportens centralförbund före avtalstidens slut. () ()
mot · G7022900 · 1984-04-27 00:00:00 — Motion 1983/84: 2900 Nordiskt kultursamarbete m. m. 1983/84:181) Kultursamarbetet som bedrivs inom ramen för kulturavtalet mellan de nordiska länderna bidrar på ett mycket aktivt sätt till att stärka gemenskapen mellan människorna och länderna i . Det officiella kultursamarbetet som myndigheterna bedriver skapar i sin tur motiv och möjligheter för ett utvidgat kontaktnät och samarbete mellan organisationer, folkrörelser och institutioner i de nordiska länderna. De län och fylken i , och som helt eller delvis är belägna norr om brukar benämnas . Det är således i , i samt Troms, Nordlands och Finnmarks fylken i . bedrivs inom ramen för bl. ett omfattande samarbete och utbyte mellan länderna i detta område. har också alltmer knutits till nordkalottsamarbetet bl. a. genom olika aktiviteter. Speciella språkkurser för islänningar anordnas t. ex. vid i . präglas av ett rikt och mångskiftande kulturliv och är i många avseenden en unik del i . På möts tre länder fyra med inräknat, och tar man med utgörs området av fem länder. Här möts delvis olika kulturtraditioner och minoriteter både inom och mellan de olika länderna. De långa avstånden och det glesbefolkade området bidrar på sitt sätt till att det formas olika kulturmönster, men även till att skapa vissa likheter. har till uppgift att stödja och stimulera det nordiska kultursamarbetet och utbytet. Emellertid kan konstateras att den särpräglade kultur och de rika kulturtraditioner som finns representerade på inte alltid uppmärksammas av den . a. den anledningen finns det motiv som talar för att en särskild kulturfond bildas för med uppgift att stimulera och utveckla kultursamarbetet på . En skulle på ett mera aktivt sätt kunna stärka och utveckla kultursamarbetet mellan länderna och organisationerna i denna del av . I sin förlängning kan detta också få betydelse inom andra samhällssektorer t. ex. handelsutbytet. En viktig uppgift för en skulle bli att stödja och stimulera olika minoritetsgruppers kulturella arbete. Fonden skulle också få stor betydelse för att stimulera författare och litteratur på . Vidare skulle teatergrupper, folkrörelser och ideella organisationer kunna stödjas i sitt arbete för att stärka samhörigheten mellan människorna. Regeringen bör till nästkommande budgetår vidta åtgärder för inrättandet av en särskild kulturfond för . Frågan om en sådan kulturfond bör således tas upp inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av en .