mot · G7022745 · 1984-04-02 00:00:00 — Per m. fl. Gymnasieskola i utveckling (prop. 1983/84:116) 1 motion 1983/84:2743 av m. fl. (m) diskuteras regeringens proposition 1983/84:116 om gymnasieskolan från principiella utgångspunkter. 1 motionen avvisas regeringens riktlinjer för den framtida gymnasieskolan. Den försöks- och utvecklingsverksamhet som föreslås baserad på riktlinjerna kritiseras för att den riskerar att bli en fri rätt för () att tillsammans med regeringen genomföra en reformering av gymnasieskolan på egen hand. 1 motion 1983/84:2743 behandlas också konkret regeringens förslag till försöksverksamhet med praktik på alla gymnasielinjer liksom uppdraget till SÖ att pröva hur syftet med en gemensam start i gymnasieskolan kan uppnås. Dessa båda förslag avstyrks. Möjligheten för eleverna att välja fördjupade studier på grundval av intresse välkomnas emellertid med några viktiga påpekanden om betydelsen av att dessa möjligheter reserveras till ämnen med anknytning till gymnasieskolans kunskapsförmedlande uppgift. Regeringens övriga förslag i fråga om försöks- och utvecklingsverksamheten diskuteras i denna motion, liksom dimensioneringen av gymnasieskolan /85, 1985/86 och 1986/87. 1 motion 1983/84:2743 kräver vi att ett förslag till konkret program för försöks- och utvecklingsverksamheten skall föreläggas . De av regeringens förslag som vi genom denna motion tillstyrker bör alltså om inte annat anges enligt vår mening föras in i denna plan. Regeringen diskuterar i propositionen hur det utrymme i årskurs nio som intagningen i gymnasieskolan på höstterminsbetyget i samma årskurs öppnar skall utnyttjas för att åstadkomma en mjukare övergång till gymnasieskolan. Vi har i motion 1983/84:2743 föreslagit en återgång till intagning på vårterminsbetyget. Något tidsutrymme av det slag regeringen räknar med uppkommer alltså inte i vårt förslag. Den differentiering av högstadiet som vi också föreslår verkar emellertid i klart gymnasieförberedande riktning. Härutöver kan också andra åtgärder, inte minst inom yrkes- och studieorienteringen vara behövliga. En översyn av praons utformning bör genomföras i syfte att nå bästa möjliga resursutnyttjande. med beaktande av vårt förslag om ett mera differentierat högstadium. Med en sådan högstadieorganisation förbättras möjligheterna att ta till vara också de praktiskt inriktade elevintressena. bör med anledning av regeringens förslag om en mjukare start ge regeringen vad vi nu anfört till känna. initierade försöksverksamhet med olika former av utbildning för att stödja de ungdomar som omfattas av uppföljningsansvaret. SÖ föreslås i propositionen få i uppdrag att följa denna verksamhet och löpande inkomma med förslag till förändringar av regelsystemet som möjliggör varvad utbildning för de aktuella ungdomsgrupperna. Enligt regeringsförslaget skall den varvade utbildningen i första hand involvera gymnasieskolans tvååriga linjer och specialkurser men även komvuxkurser. Idén med varvad praktik och yrkesutbildning liknar mycket den av regeringen tidigare avskaffade yrkesintroduktionen med utbildningsinslag. Denna lösning, som ursprungligen framfördes av moderata samlingspartiet, var ett utbildnings- och sysselsättningsalternativ som kunde studiemotivera läströtta elever för att ge dem bättre framtidsutsikter. Mot denna bakgrund föreslår vi att försöksverksamheten med varvad utbildning utnyttjar erfarenheterna från den tidigare yrkesintroduktionen. Målet med dessa utbildningar måste enligt vår mening inte nödvändigtvis vara att ungdomarna så snart det går skall övergå till att följa gymnasieskolans reguljära undervisning. Erfarenheterna från verksamheten med yrkesintroduktionen visar att denna på sina egna meriter kunde vara framgångsrik som yrkesutbildning. Vi vill i detta sammanhang påminna om det förslag till lärlingsutbildning, som vi presenterade i vår motion 1983/84:2016 och som på nytt framförs i motion 1983/84:2743. Just för den kategori ungdomar för vilken regeringen föreslår varvad utbildning torde lärlingsutbildning vara en mycket motivationsskapande utbildningsform. För elever som aktualiseras för s. k. anpassad studiegång är vi beredda att tillstyrka att en förlängd lärlingsutbildning inleds redan efter årskurs åtta. bör ge regeringen till känna vad som här har anförts om erfarenheterna från yrkesintroduktionen samt om lärlingsutbildning inför utformningen av försöksverksamheten med varvad utbildning. Regeringen redovisar i propositionen ett tidigare givet uppdrag till SO att undersöka hur en uppdelning av ämnen i grund- och tilläggskurser skulle kunna genomföras. Vi finner för vår del förslaget intressant. däremot inte kan acceptera är den av statsrådet anförda uppfattningen att antalet genomgångna tilläggskurser inte skall kunna ha betydelse vid urval till högre studier. Enligt vår mening måste kunskapsinhämtande stimuleras och premieras också inom ett system med grund- och tilläggskurser. Tilläggskurser skall mot denna bakgrund kunna tillgodoräknas vid t. ex. antagning till högskolan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I propositionen föreslås SÖ få i uppdrag att ange riktlinjer för hur temastudier kan läggas upp. Genom att gruppera stoff kring teman och problemområden anses förutsättningarna öka för en undervisning som knyter teori till upplevd verklighet. Möjligheter att lägga upp studierna i särskilda teman finns i princip redan. Vi anser för vår del att temasammanläggningar skall användas med varsamhet. Risken med en sådan uppläggning av undervisningen ligger i att blockämnen riskerar uppstå på bekostnad av de ursprungliga ämnena. Med tanke på att möjligheterna att lägga upp studierna som teman eller utifrån ett problemområde redan finns avvisar vi regeringens förslag att påbörja försöksverksamhet med temastudier. Fördjupning i form av specialämnen ges på flera av gymnasieskolans linjer, nämligen på treåriga ekonomiska linjer, treåriga naturvetenskapliga linjer samt på den fyraåriga tekniska linjen. Specialämnen kan förbereda för högskolestudier eller syfta till att ge ett bättre fotfäste på arbetsmarknaden. Försöksverksamhet med specialämnen föreslås nu även för den treåriga humanistiska respektive samhällsvetenskapliga linjen. Förslaget bör kunna genomföras utan försöksverksamhet. Regeringen bör återkomma till med preciserat förslag. Föredraganden föreslår att specialarbete införs i årskurs tre för alla elever som börjar sina gymnasiestudier . Specialarbete skall inom timplanen omfatta . Timplanen föreslås därför bli utökad och motsvarande lärarresurs tillföras skolorna. Enligt förslaget skall specialarbetet ge en fördjupning i ett eller flera karaktärsämnen. Fördjupade studier bör uppmuntras. Regeringens förslag om återinfö rande av specialarbetet hälsar vi därför med tillfredsställelse. Genom att knyta arbetet till något karaktärsämne samt lägga in det i timplanen kan det nya specialarbetet dessutom bli kvalitativt bättre än den tidigare formen av specialarbete. Förslaget tillstyrks alltså. Regeringen presenterar under avsnittet 3.5 i propositionen förslag till försöks- och utvecklingsarbete med kyt-kurser (koncentrerade yrkestekniska kurser) och med teoretisk kompletteringsutbildning. Med sådana kurser skall elever som gått yrkesinriktade linjer kunna komplettera de kunskaper sorn behövs för högskolestudier, medan de teoretiskt inriktade eleverna med viss komplettering skall kunna gå direkt ut i arbetslivet efter gymnasieskolan. Förslaget är en vidareutveckling av dagens högre specialkurser. Vi föreslog i motion 1982/83:581 att möjligheterna att införa förberedande utbildning inför högskolestudier skall utredas. Detta förslag sammanfaller delvis med regeringens nu föreslagna vidgning av specialkursverksamheten till teoretisk kompletteringsutbildning. Ett av syftena med vårt då framförda förslag var att undvika återvändsgränder i utbildningssystemet. Regeringsförslaget om kyt-kurser och kompletteringsstudier verkar i samma riktning och kan enligt vår uppfattning bli ett värdefullt inslag i gymnasieskolan. Förslaget är emellertid ofullständigt. Försöksverksamheten med kytkurser och kompletteringsutbildning bör kompletteras med en möjlighet att efter sådana studier få ett slutbetyg omprövat. Ett omprövat betyg skall vid ansökan till vidare studier räknas till sitt fulla värde. Vi finner det angeläget att försöks- och utvecklingsarbete med kompletteringsutbildningar påbörjas . I enlighet med vad vi just framhållit bör försöksverksamheten också syfta till att omprövning av betyg skall bli möjlig. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Under rubriken arbetsmiljön behandlar regeringen en rad förslag som alla syftar till att utforma den inre skolmiljön på ett sådant sätt att den främjar inlärning och personlighetsutveckling. Vi tar här upp tre av dessa förslag. Regeringen anser det angeläget att ett utvecklingsarbete som syftar till att åstadkomma ett aktivare klassföreståndarskap startas. förslag om att ersätta klassföreståndarskapet med handledare för små grupper av elever relateras. Regeringen medger att utredningens tankegång om gruppindelning är oklar, men anger inte själv vilken inriktning utvecklingsarbetet med aktivt klassföreståndarskap skall ha. Vi tar för vår del bestämt avstånd från gymnasieutredningens förslag om handledare i stället för klassföreståndare. Systemet skulle bli ohanterligt och svårt att genomföra i praktiken, inte minst schemamässigt. Den andra frågan gäller regeringens planer på försöksverksamhet i anslutning till det arbete som redan pågår för att belysa frågan om medinflytande och medbestämmande inom skolans område. Föredraganden anser att det är viktigt att elevernas medinflytande ökas och att föräldramedverkan stärks (våra kursiveringar). Det är emellertid oklart vad regeringen här avser med begreppet föräldramedverkan. Möjligen åsyftas att föräldrarna mer aktivt skall kunna delta i skolarbetet, vid studiebesök etc. Det som enligt vår mening är angeläget är att stärka föräldrarnas ansvar för och inflytande över det egna barnets skolgång vad gäller t. ex. val av skola, uppföljning av studieresultat etc. 1 själva undervisningssituationen däremot är det snarare lärarrollen som behöver förstärkas. bör som sin mening ge regeringen till känna vad som här har anförts angående klassföreståndarskap och föräldrainflytande. Det tredje försöksområdet vi vill kommentera gäller föreningsverksamheten. SÖ och föreslås få i uppdrag att lägga fram förslag om hur föreningsverksamhet kan främjas och närmare knytas dels till skolans övriga verksamheter, dels till övrig föreningsverksamhet i samhället. Frivilligt deltagande i föreningsverksamhet är ett positivt inslag i vårt samhälle. En utveckling som innebär att denna till sin natur fria verksamhet alltmer inlemmas i skolarbetet är enligt vår uppfattning felaktig. Vi avvisar därför det föreslagna uppdraget till SÖ och . I motion 1982/83:581 anförde vi angående dimensioneringen av gymnasieskolan: Elevernas önskemål om utbildning måste därför i högre grad styra dimensioneringen av gymnasieskolans linjer. Elevernas val av utbildningsväg är oftast bättre anpassad till möjligheterna att få arbete än försök från statsmakternas sida att anpassa dimensioneringen efter tillgängliga arbetsmarknadsprognoser, hur sofistikerade dessa än må vara. Endast om starka arbetsmarknads- eller resursskäl kan anföras skall avslag från den dimensionering som blir resultatet av elevernas val kunna accepteras. I motion 1983/84:2743 upprepar vi detta synsätt. Vad gäller förslaget till statliga ramar /85 hänvisar vi till vad vi framfört i motion 1983/84:2016. Det däri framförda förslaget om ytterligare 2 100 platser i förhållande till budgetpropositionens förslag att tillföras de teoretiska studievägarna ligger fast. /86 accepterar vi regeringens förslag till totalram om 121 620 intagningsplatser, dvs. en ökning med ca 4 000 platser i förhållande till förslaget i årets budgetproposition. Den kraftiga ökningen av VSK-sektorn kan vi av arbetsmarknadsskäl emellertid inte ansluta oss till. Vi föreslår i stället att 2 100 av de 4 000 platserna anvisas för de tre- och fyraåriga teoretiska linjerna. Vid fördelningen bör särskild hänsyn tas till efterfrågan inom HS-sektorn. Resterande platser skall företrädesvis användas för en utökning av lärlingsutbildningen. Vi förutsätter i enlighet med vad som sagts ovan att elevernas intresseval skall styra fördelningen av platserna. Som planeringsram /87 föreslår regeringen totalt 121 140 platser. Vi tillstyrker denna totalram. Vi kan däremot inte acceptera den neddragning i förhållande till budgetpropositionens förslag som regeringen föreslår för HS- och TN-sektorerna. Ramen för VSK-sektorn bör ligga kvar på den lägre nivå som anges i budgetpropositionen. De ca 1 000 nya platser som föreslås för denna sektor bör i stället fördelas på de tre- och fyraåriga teoretiska linjerna. För såväl 1984/85 som 1985/86 vill regeringen ha bemyndigande att i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar utöka totalramen för elevplatser i gymnasieskolan. Principen att ge denna form av bemyndiganden till regeringen vi i längden inte rimlig. Vi föreslår därför att regeringen fr. o. m. 1985/86 får återkomma till med förslag på tilläggsbudget i de fall en ökning av totalramen bedöms vara nödvändig. Ändringar i systemet med elevplatsramar Propositionen föreslår att alla intagningsplatser på direkt grundskoleanknutna studievägar skall föras samman i en ram. Vi tillstyrker förslaget. Däremot kan vi inte ställa oss bakom förslaget att lägga elevplatserna vid riksinternatskolorna och i utanför totalramen. 1 enlighet med vad som anförs i vår motion 1983/84:2743 angående fristående skolor på gymnasial nivå föreslår vi följande ordning. I totalramen inräknas elevplatserna för riksinternatskolor, i samt de fristående gymnasieskolorna i övrigt. Vid fördelningen av platser skall först platser för dessa skolor räknas av. Resterande platser fördelas därefter på kommunernas gymnasieskolor. Med hänvisning till vad som ovan framhållits hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om mjukare övergång till gymnasieskolan och översyn av praon, 2. att beslutar att med anledning av regeringens förslag angående varvad utbildning som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om yrkesintroduktion och lärlingsutbildning, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om tilläggskursernas meritvärde, 4. att beslutar att avslå regeringens förslag angående temastudier, 5. att beslutar att hos regeringen begära preciserade förslag angående specialämnen i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjlighet till betygskomplettering, 7. att beslutar att avslå regeringens förslag om klassföreståndarskapet, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om innebörden av ett ökat föräldrainflytande, 9. att beslutar att avslå regeringens förslag om föreningsmedverkan, 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående planeringsramar för gymnasieskolan /86, 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om planeringsramar för gymnasieskolan för /87, 12. att beslutar att avslå regeringens förslag om rätt för regeringen att av arbetsmarknadsskäl öka antalet platser i gymnasieskolan /86, 13. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behandlingen av de fristående skolorna i det nya systemet med elevplatsramar. () () () () () ()