mot · G802238 · 1984-11-26 00:00:00 — Motion 1984/85:238 m. fl. Beredskapslagring av olja och kol m. m. 1984/85:53) Energisystemen kan vara uppbyggda efter i princip två skilda strategier. Den ena strategin bygger på en centralistisk och koncentrationsinriktad syn på hur energisystemen bör vara utformade. Företrädarna för detta synsätt - t. ex. kärnkraftsförespråkarna förordar investeringar i och byggande av storskaliga och centraliserade anläggningar för såväl produktion som distribution av energianläggningar anpassade och dimensionerade efter de krav ett tänkt högenergisamhälle ställer. Den andra strategin bygger på ett decentralistiskt synsätt och hävdar nödvändigheten av hushållning med tillgängliga resurser och energianvändningens anpassning till naturens eget kretslopp. Företrädarna för detta synsätt ser inte energianvändning som ett självändamål utan utgår ifrån att produktionen av energi inte skall vara större än vad som behövs för att tillgodose de behov som finns. Energiförsöijningssystemet måste baseras på energihushållning och effektiv användning av tillförd energi, där utnyttjat energislag anpassas efter ändamål. I proposition 1984/85:53 angående beredskapslagring av olja och kol m. m. läggs bl. a. förslag om en ny lag för beredskapslagring av olja och kol. De konkreta förslagen är i vissa hänseenden rimliga med utgångspunkt i den storskaliga och koncentrationsinriktade energipolitik som den socialdemokratiska regeringen förespråkar. I andra hänseenden innebär förslaget betydande risker för en ökad sårbarhet. Propositionen innebär, bl. a. i förhållande till de bedömningar överstyrelsen för ekonomiskt försvar redovisar, en lägre beredskapsnivå vad avser motorbensin, diesel och eldningsolja. Regeringen har vidare enligt ÖEF en för optimistisk bedömning av möjligheterna att ersätta olja med el vid krissituationer. Sammantaget innebär således regeringens förslag ökade säkerhetspolitiska risker. Det framgår också klart att det primära motivet för utformningen av försörjningsmotivet är en strävan att stärka statsbudgeten. Utförsäljningen av statens beredskapslager beräknas ge nära . ställs ökade beredskapskrav på privata förbrukare. Det kan ifrågasättas om den myndighet som har att ansvara för försöijningsberedskapsfrågor, i den utsträckning som ställs krav på, skall engagera sig i försörjning av olja m.m. på energimarknaden. Därutöver skall även betydande kvantiteter olja från , vilken inköpts av rent handelspolitiska skäl, prånglas ut på marknaden. Detta riskerar att medföra att myndighetens primära uppgifter sätts på undantag. Stora och snabba förändringar av oljepriset, såväl uppåt som nedåt. innebär störningar i såväl den nationella ekonomin som i världsekonomin. En välavvägd oljepolitik förutsätter att en reduktion av beredskapslagren inte sker i ett läge då oljepriset ändå är utsatt för en betydande press neråt. I en prisstabiliserande oljepolitik måste ingå att en del av beredskapslagren skall kunna användas för att motverka snabba prishöjningar, men med den mycket kraftiga reduktion av beredskapslagren som föreslås i propositionen finns den möjligheten knappast kvar. Reduktionen av beredskapslagren bör därför inte ske av statsfinansiella skäl oavsett oljeprissituationen utan på ett sådant sätt att den kan få en prisstabiliserande effekt, vilket sannolikt också innebär mindre störningar i den nationella oljeindustrins verksamhet. Reduktionen av beredskapslagren kan självklart användas i prisstabiliserande syfte endast en gång vid en given oljeanvändning. Sannolikt kommer dock oljeanvändningen att minska ytterligare. Det kan bli möjligt att ytterligare reducera beredskapslagren. och därmed återkommer möjligheten att verka för ett stabilt oljepris. bör som sin mening ge regeringen till känna att reduktionen av beredskapslagren bör ske på ett sådant sätt att den får en prisstabliserande effekt på oljemarknaden. Det bör i detta sammanhang påpekas att den ryckiga politik den nuvarande regeringen bedrivit beträffande såväl råoljelagrens storlek som produktlagrens storlek innebär betydande svårigheter för såväl de lagringsskyldiga som den myndighet som ansvarar för beredskapsplaneringen. En mera långsiktig planering av beredskapslagringen av t. ex. oljeprodukter är nödvändig om landet i en avspärrningsperiod skall kunna upprätthålla en fullgod försörjning av oljeprodukter. Försörjning av råolja i syfte att förstärka budgeten får inte ske på ett sådant sätt och ändring i lagringsprocenttal ske så ofta att väsentliga nationella försörjningsberedskapsintressen åsidosätts. Från sida har vi tidigare understrukit nödvändigheten av att energisystemen ges en flexibel och lokalt anpassad, småskalig utformning - dvs. system som är anpassade till ett decentraliserat samhälle. Ett energisystem byggt på småskalighet och inhemsk energi uppvisar en helt annan säkerhet och försötjningstrygghet. En så låg energianvändning som möjligt där energiförsörjningen baseras på i huvudsak förnybara inhemska energikällor och effektivare energianvändning är betydligt mindre sårbart. Graden av sårbarhet beror bl. a. på hur stor andel av energin som är importerad, vidare på hur energiförsörjningssystemet är uppbyggt. I krigstider torde storskaliga energiförsöijningssystem vara betydligt lättare att skada och svårare att utnyttja. Från sida anser vi att kol inte skall introduceras i energisystemet så som regeringen förutsätter. Satsningar på alternativa drivmedel bör kunna minska behovet av importerad motorbensin, exempelvis genom låginblandning av etanol. Det framgår bl. a. av propositionen att ÖEF påpekat de brister som bergrumslagringen innebär. drivmedel torde därför ske på ett sådant sätt, att det underlättar exempelvis låginblandning av t. ex. etanol. Byggande av småskaliga elförsörjningsanläggningar är en annan väg att förbättra beredskapen och minska sårbarheten. Det har emellertid inte närmare prövats vilka fördelar en decentralistisk energipolitik kan innebära ur beredskapssynpunkt. Vi anser därför att hos regeringen bör begära att en utredning av försörjningsberedskapsfrågor på energiområdet med utgångspunkt i ett energisystem byggt på småskalighet, effektivare energianvändning, utnyttjande av i huvudsak inhemska förnybara energislag och därmed en så låg energianvändning som möjligt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att försörjningsberedskapens utformning på energiområdet utreds med utgångspunkt i ett småskaligt energiförsörjningssystem baserat på effektivare energianvändning och användning av i huvudsak inhemska förnybara energislag i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att reduktionen av råoljelagren sker på ett sådant sätt att möjligheten att hålla stabila priser på olja tas till vara. () P. O. ()