mot · G8022878 · 1984-01-01 00:00:00 — Utvecklingen har vidare inneburit att det blivit allt svårare för lokala företag med distribution utanför tätorterna att klara konkurrensen. Kostnaderna för elnäten i glesbygder, andra jordbruksbygder och skärgården gör det nästan omöjligt för ett aldrig så effektivt företag att hålla jämna steg med tätortsdistributionen vad bl. a. avser strävanden att ge en säker elförsörjning och god lokal service. En väg kan vara att ge företag med landsbygdsdistribution skattelättnader beräknade efter ekvivalent ledningslängd som skatten höjs något i tätortsdistribution så att totala skatteintäkter förblir oförändrade. a. detaljerade uppgifter om eldistributörers ekvivalenta ledningslängd, m. m. Vi föreslår att begär att regeringen uppdrar åt statens industriverk att pröva möjligheterna att skapa konkurrensneutralitet mellan distributörer av el på landsbygden och i tätort enligt de intentioner som ovan redovisats. Skatter och avgifter på energi uppgår totalt till drygt 20 miljarder, varav skatten på elkraft utgör ca 4,3 miljarder . Enligt vår mening borde elskatten såväl som andra energiskatter och avgifter som belastar olika energislag för skilda ändamål ha anpassats efter de energipolitiska mål vi har och inte som har skett utnyttjats för rent fiskala ändamål som manifesterats i den höjning som genomförts av innevarande . Den energipolitik som drivits fram av kärnkraftens anhängare har inneburit att vi har ett mycket stort elöverskott. Från producenternas sida har bedrivits en aktiv marknadsföring som bl. a. medfört en omfattande övergång till elvärme. Omfattande investeringar i stora elproduktionsanläggningar har genomförts, vilka måste förräntas med intäkter från en ökande elförsäljning. Det är emellertid enligt vår mening orimligt, ur de enskilda konsumenternas synpunkt, att statsmakterna först initierar en omfattande elproduktion som måste pressas ut på värmemarknaden och därefter höjer skatten av fiskala skäl. Råd för långsiktiga elanvändnings- och elproduktionsfrågor Från sida motsätter vi oss inte att det föreslagna rådet bör tillsättas. Vi förutsätter att rådet får en så bred sammansättning som möjligt. Vi vill dock påtala att många av de frågor som rådet inbjuds att behandla är sådana som borde ha lagts fast i den föreliggande propositionen såsom exempelvis avvecklingsplanen för kärnkraften. Rådet får inte bli ett organ som används som alibi för att förhala att nödvändiga beslut tas. I samband med energipolitiska beslut presenterades tre alternativa lösningar av storstädernas värmeförsörjning. Dessa alternativ var värmeöverföring från , näraliggande koleldade kraftvärmeverk samt ett alternativ med stora eldrivna värmepumpar. förespråkade alternativet med stora värmepumpar och utvecklingen har även här givit oss rätt. Av den nu föreliggande propositionen framgår att inom har fattats beslut om att uppföra 305 MW värmepumpar. Hetvattentunneln från Forsmark har helt avförts och alternativet med koleldade kraftvärmeverk har mött betydande motstånd av bl. a. miljöskäl. Den satsning som förespråkade 1981 förhånades av motståndarna. Dessa värmepumpar har förutsättningar att bli betydande exportartiklar för svenska företag. Man kan inte undgå att ställa frågan om hur den då betecknade svenska lösningen med hetvattentunnel från Forsmark skulle ha kunnat bli någon exportframgång. Hur många hetvattentunnlar hade vi kunnat exportera? Hur många koleldade anläggningar med teknik hade passat på den internationella marknaden? Det kan i efterhand konstateras att framsyntheten hos dem som förespråkade dessa alternativ inte var särskilt god. Det energiforskningsprogram som fastlagts 1984 innebär en ambitionssänkning i jämförelse med 1978 och energiforskningsprogram. I motion 1983/84:2615 kritiserade vi neddragningen av energiforskningsprogrammet och redovisade vårt förslag som innebar att det totalt borde satsas 1600 milj. kr. jämfört med propositionens 1200 miljoner. De avgifter som tas ut för att täcka kostnaderna i energiforskningsprogrammet är också avsevärt större än de medel som anvisas. För kommande budgetår kan t. ex. intäkterna beräknas till i storleksordningen 600-700 milj. kr. Det skall jämföras med föreslagen anvisning för det kommande budgetåret på drygt 400 milj. kr. Vi underströk i motionen att gällande energipolitiska beslut innebär att energisystemet inom några decennier huvudsakligen skall baseras på utnyttjande av förnybara och miljövänliga energislag samt en effektivare energianvändning. Det kräver enligt vår mening fortsatta kraftfulla insatser på energiforskningsområdet. Vi uttalade vår besvikelse över att föredragande statsråd anslöt sig till den negativa inställning till en samlad och långsiktig energiforskning som statens energiverk huvudsakligen ensamt gett uttryck för. Vi anser därför att hos regeringen bör begära förslag i samband med årets kompletteringsproposition om en ökad satsning på energiforskning i enlighet med de riktlinjer som vi redovisade i motion 1983/84:2615. Vi vill även i detta sammanhang erinra om att i en särskild motion krävts att några medel inte bör anvisas för fusionsforskning med hänsyn till att kärnkraft enligt vår mening endast övergångsvis skall utnyttjas i det svenska energiförsörjningssystemet. Sammantaget innebär de förslag som redovisats i motionen minskade anslagsäskanden på ca 900 milj. kr., varav närmare 800 milj. kr. avser ersättning för försenad idrifttagning av kärnkraftsreaktorer och äskade anslag för förberedelser av generatorbyte i . Skärpta regler för avkopplingsbar el och höjd kolskatt kan bedömas ge ökade skatteintäkter i storleksordningen 450 milj. kr. Förstärkningarna av energisparstödet i bostäder, investeringsstödet till anläggningar eldade med inhemska bränslen och insatserna för att främja solvärme och vindkraft innebär därmed ingen ökad belastning på budgeten. Sammantaget blir budgetförstärkningen ca 1 miljard. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs - i anledning av proposition 1984/85:120 angående riktlinjer för energipolitiken 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om a. strategi - och riktlinjer - för det framtida energisystemets utformning, b. riktlinjer för stöd för energiinvesteringar, c. den framtida energianvändningen, d. insatserna för att ersätta importerade energislag, e. energihushållning och effektivare energianvändning inom industrin, transportområdet och bebyggelsen, f. om skärpta krav för installation av direktverkande el, g. energibeskattningens utformning, h. användning av tvingande regler och detaljinriktad planering i syfte att nå uppsatta energipolitiska mål, i. riktlinjer för vattenkraftens utbyggnad, j. angående kapitalbelastningen vid byggande av små vattenkraftverk, k. vindkraftsprogrammets fortsatta inriktning, 1. riktlinjer för kolanvändningen, m. förvaringen av andra länders utbrända kärnbränsle, n. myndighetsorganisationen i anslutning till hanteringen av det utbrända kärnbränslet, o. introduktion av alternativa drivmedel, p. tillsättande av en parlamentarisk utredning om möjligheterna att använda etanol som drivmedel, q. mottryckskraft, elsystemets sårbarhet och systemet för eldistribution, r. inriktningen av stödet till värmepumpar, 2. att beslutar om en avvecklingsplan och hos regeringen begär förslag om en preciserad avvecklingsplan för kärnkraften utifrån de riktlinjer som redovisas i motionen, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att till anslaget Bidrag till energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet m. m. anvisas ytterligare 300 milj. 4. att beslutar dels att införa de skärpta krav för direktverkande el som förordas i motionen, dels att hos regeringen begära att utredningen om konkurrensförhållandena mellan el och inhemska bränslen () får i uppdrag att utvärdera gällande regler för krav på installation av direktverkande el samt lägga förslag om ytterligare skärpta krav, 5. att beslutar att som sin mening uttala att Ammeråns överledning ej förs till planen för vattenkraftsutbyggnad och att Hårkan förs ur planen i enlighet med vad som förordas i motionen, 6. att beslutar att med avslag på proposition 1984/85:120 i denna del som sin mening ge regeringen till känna att några förstudier av utbyggnad av orörda älvar ej skall ske, 7. att beslutar att hos regeringen begära initiativ syftande till att statliga verk och myndigheter, landsting och kommuner aktivt prövar lösningar för sin energiförsörjning som tar sikte på att bygga upp en väl fungerande marknad för inhemska bränslen i enlighet med vad som förordas i motionen, 8. att beslutar att stöd till investeringar i förbränningsanläggningar, eldade med inhemska fasta bränslen, skall utgå av investeringskostnaderna, 9. att beslutar att skattebefrielsen för s. k. avkopplingsbar el begränsas i enlighet med vad som förordas i motionen, 10. att beslutar att investeringsstöd till solvärmeanläggningar enligt nu gällande regler skall utgå t. o. m. /88, 11. att beslutar att stöd till forsknings- och utvecklingsinsatser inom solvärmeområdet skall utgå i enlighet med vad som förordas i motionen, 12. att beslutar att hos regeringen begära en plan för återtagande av icke upparbetat avfall, 13. att beslutar att som sin mening uttala att den kommunala vetorätten skall gälla anläggningar i hela kärnbränslecykeln med dess olika led i enlighet med vad som anförs i motionen, 14. att beslutar att hos regeringen hemställa att avgifter enligt lagen om finansiering av utgifter för använt kärnbränsle sätts till /kWh, 15. att beslutar avslå proposition 1984/85:120 i den del som avser ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer för /86 om , 16. att beslutar att hos regeringen begära konkreta initiativ för att minska miljöproblemen vid förbränning av avfall i enlighet med vad som förordas i motionen, 17. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om riktlinjer och stöd för flexibla och till låga driftstemperaturer anpassade fjärrvärmenät och injustering av fastighetsanknutna värmesystem, 18. att beslutar att hos regeringen begära att en utredning skall tillsättas med uppgift att belysa eldistributionssystemets utformning , 19. att beslutar att till Främjande av landsbygdens elektrifiering för /86 anvisa ett i förhållande till proposition 1984/85:120 med . förhöjt reservationsanslag om , 20. att beslutar att hos regeringen begära att statens industriverk får i uppdrag att utreda möjligheten att ge eldistributörer på landsbygden bättre ekonomiska förutsättningar i enlighet med de riktlinjer som förordas i motionen, 21. att beslutar att hos regeringen begära förslag om ytterligare resurser till energiforskning i enlighet med vad som förordas i motionen, 22. att beslutar att till : Kraftstationer m. m. för /86 i förhållande till regeringens förslag anvisa ett med . minskat reservationsanslag om 2 , 23. att beslutar att skatten på naturgas sätts till /l och som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs om naturgasens framtida användning, 24. att beslutar att skatten på kol sätts till /ton kol, 25. att beslutar att hos regeringen begära förslag om skärpta miljökrav för eldning av kol i enlighet med vad som förordas i motionen, 26. att med avslag på proposition 1984/85:120 i denna del beslutar dels att 20 milj. kr. reserveras för bränslemiljöfonden för investeringar i förbättrad reningsteknik i samband med kolanvändning, dels beslutar att för Vissa åtgärder för omställning av energisystemet för /86 anvisa ett reservationsanslag om , 27. att beslutar att hos regeringen begära förslag om reviderad lagstiftning om kärnteknisk verksamhet som anförs i motionen. . ÅSLING (c) . () () I Oljekondens + gasturbiner ; jJ Mottryck Kärnkraft J Vattenkraft Produktion inom landet Nettoimport export Summa tillförsel | Oljekondens + gasturbiner I Mottryck ' Kärnkraft Vattenkraft 'A tis? 5,5 " +5, 14,5 " +100% minab/gotab 1985 82442