mot · G7022200 · 1984-01-25 00:00:00 — m. fl. Stöd till kooperativt biståndsarbete I årets statsverksproposition understryks den betydelse som regeringen tillmäter enskilda organisationers insatser i biståndsarbetet. Utrikesministern anför på s. 7374 i bilaga till statsverkspropositionen bl. a. följande: Enskilda organisationers insatser når ofta de mest utsatta grupperna i och bedrivs till låga administrationskostnader. Bistånd genom enskilda organisationer har en hög måluppfyllnadsgrad när det gäller att nå fattiga människor i de fattiga länderna. De enskilda organisationerna bidrar även till uppbyggnaden av nya organisationer och institutioner i som på mångå håll är uttryck för de svagas behov att organisera sig för att ta till vara sina intressen. Genom dessa nya institutioner och organisationer skapas förutsättningar för ett större och mer aktivt folkligt deltagande i samhällsbygget i . De positiva orden följs också upp med förslag till höjning av anslaget till enskilda organisationers biståndsarbete med 35 milj. kr. till 250 milj. kr. i relation till det totala anslagsbeloppet för biståndsprojekt som SIDA föreslås få är det dock knappast någon överväldigande summa. Vi anser att det kooperativa biståndet genom sin folkrörelseanknytning har ett speciellt värde. Det manifesterar något av en svensk modell folkrörelsetanken. Det bygger på principen om hjälp till självhjälp och syftar till att bygga upp livskraftiga och självständiga kooperativa rörelser i . Det har också karaktär av bistånd från rörelse till rörelse, dels genom att de kooperativa medlemmarna ger en grundinsats av frivilliga bidrag (genom insamling), dels genom att biståndet organiseras och utvecklas genom kooperativa organisationer. Svensk kooperation, såväl konsument- som producentkooperativ, har för detta bildat stiftelsen . Den kooperativa modellen är dessutom en viktig del i många utvecklingsprogram, som har fått ökad uppmärksamhet under de senare decennierna genom frigörelsen i tredje världen från kolonialmakterna. Framför allt tillmäts kooperationens mobiliserande effekt bland befolkningen ett väsentligt utvecklingsvärde. Det är främst inom jordbruk och handel, men även inom småindustri, bostadsförsörjning, tjänsteproduktion och tjänsteförmedling som kooperationen kan göra väsentliga insatser. I det sammanhanget är kooperativa bidrag för landsbygdsutveckling och byutveckling särskilt betydande. Internationella Kooperativa Alliansen (kooperationens internationella samorganisation), som kanaliserar en del av det svenska kooperativa biståndet, har i sina antagna program preciserat utvecklingsmålen på dessa områden. Det svenska kooperativa biståndet via SIDA är f. n. ca 50 milj. kr. Av detta är ca 10 milj. kr. enligt 8020 procentsmodellen (kooperationen bidrar och staten ) och 40 milj. kr. för helt statligt finansierade projekt. En mindre del av det kanaliseras genom Internationella kooperativa alliansens regionalkontor i , och , medan större delen går till bilaterala projekt. Det största av dessa är i . Det borde nu vara dags för svenska myndigheter att på allvar satsa på kooperativt biståndsarbete. Kooperationen representerar en överlägsen form för demokratiskt samarbete för att uppnå ekonomiska mål. Dess samarbets- och solidaritetsidé borde vara ett särskilt svenskt intresse att ställa till förfogande. Behoven är stora och denna biståndsform ger effekter som kommer stora befolkningsgrupper till godo. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att uttalar sig för att SID A-anslaget till det svenska kooperativa biståndet fördubblas med början 1984, 2. att uttalar sig för att en utredning tillsätts med representanter från statsmakterna och kooperationen för att lägga fram ett långsiktsprogram för kooperativt bistånd med inriktning på att göra detta till ett särskilt huvudprogram inom svensk biståndsverksamhet. () ()