ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G80298 · 1984-11-07 00:00:00 — Inrättande av en statsrådslönenämnd (prop. 1984/85:17) Det behövs inte någon särskild statsrådslönenämnd. Förslaget är tillkommet därför att regeringar, som är till för att ta ansvar, inte vågar ta ansvar för att fastställa sin egen lön. Detta ansvar har blivit svårt att bära därför att regeringar drivit inkomstutjämningsargument på ett populistiskt sätt och dessutom infört marginalskatter, som gör även stora inkomstskillnader brutto obetydliga netto. Att sedan, när det gäller att införa realistiska statsrådslöner, krypa bakom en till skenet beslutande statsrådslönenämnd är att spela för galleriet och sänka regeringens anseende. Det vore i stället rimligt att konstatera att statsrådslönerna skall ligga på en höjd som svarai mot statsrådens ansvar och som rimmar med kraven på dem att i olika avseenden hålla en mot ämbetet svarande standard. Lönenivån skall också ta hänsyn till deras begränsade möjligheter att i likhet med andra hålla nere levnadskostnader genom eget skattefritt arbete i och kring hemmet. Om detta gjordes klart, skulle en del andra missförstånd, vilka regeringar bidragit till att skapa, kunna undanröjas. Att inrätta en statsrådslönenämnd är dessutom ytterligare ett steg på byråkratins dyrbara väg på vilken vi redan färdats alltför långt och . Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att avslår proposition 1984/85:17.
mot · G80299 · 1984-11-07 00:00:00 — Motion 1984/85:99 Inrättande av en statsrådsiönenämnd (prop. 1984/85:17) I proposition 1984/85:17 föreslår regeringen att en särskild statsrådsiönenämnd skall inrättas. Denna nya nämnd skall ha som uppgift att besluta om statsrådens arvoden och övriga löneförmåner. Nämnden skall enligt förarbetena bestå av fem ledamöter och tydligen vara permanent. Om förslaget genomförs tillskapas enligt min mening en helt onödig byråkratisk utväxt. Även ur principiell synpunkt är förslaget betänkligt. Några riktlinjer för nämndens verksamhet anges inte i förslaget till beslut. Den kommitté som utrett frågan om statsrådslönerna har angett en ordning för lönesättningen som redovisas i propositionen och som i sin första etapp redan är genomförd. Kommitténs förslag bör vad gäller lönesättningen även i övrigt fullföljas. Något behov av en särskild nämnd finns inte. Propositionsförslaget bör således avvisas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att avslår förslaget om inrättande av en särskild statsrådsiönenämnd.
mot · G802269 · 1984-12-07 00:00:00 — och och arbetsanpassning (prop. 1984/85:89) Enligt propositionen har kvalitetsfrågorna en framskjutande plats i arbetet med att utveckla och bygga ut företagshälsovården. En kvalitativt högtstående företagshälsovård förutsätter personal, som är kvalificerad och har en utbildning som svarar mot de speciella krav, som arbetsuppgiften inom företagshälsovården ställer. Bland arbetsuppgifterna ingår miljö- och individinriktade förebyggande insatser, behandlande verksamhet samt samverkansuppgifter med hälsooch sjukvården och olika samhällsorgan. föreslog en 40 poängs vidareutbildning, som bygger på allmän sjuksköterskekompetens och yrkesarbete. Utredningen påpekade att det är viktigt med samordning med övriga vidareutbildningar och att huvudmannaskapsfrågan borde utredas mera. Propositionen föreslår nu att UHÄ får i uppdrag att tillsammans med arbetarskyddsstyrelsen och se över företagssköterskeutbildningen rörande - samordning av utbildning med blivande företagssjukgymnaster och skyddsingenjörer - samordning av företagssköterskeutbildning med distriktssköterskeutbildning. Företagssköterskans arbetsområde är stort och utbildningen måste utformas med sikte på ingående kunskap om arbetsmiljö, arbetsmiljölagstiftning och arbetsmiljöavtal. och har uppfattningen att kompetenskraven ryms inom distriktssköterskeutbildningen. Bägge verksamhetsområdena arbetar visserligen förebyggande men med helt skilda målgrupper, med helt skilda problem och utbildningsbehov. Vi anser att utbildningen bör utformas som utredningen föreslår, dvs. allmän sjuksköterskekompetens, yrkesarbete och 40 poängs vidareutbildning. Samundervisning med övriga yrkesgrupper inom företagshälsovården bedöms som positivt. Vi anser att fördelarna med ett statligt huvudmannaskap överväger. Utbildningen kan spridas till flera orter än , där närhet till yrkesmedicinska kliniker och lärarkapacitet finns. Arbetarskyddsstyrelsens kompetens på området bör utnyttjas även . 1 1984/85.3 sami. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi 1.att som sin mening ger regeringen till känna att utbildningen av företagssköterskor bör omfatta 40 poängs vidareutbildning enligt företagshälsovårdsutredningens förslag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att huvudmannaskapet för utbildningen bör vara statligt.
mot · G802274 · 1984-12-07 00:00:00 — Motion 1984/85:274 Företagshälsovård och arbetsanpassning (prop. 1984/85:89) I regeringens proposition 1984/85:89 framläggs riktlinjer för företagshälsovårdens framtida inriktning och utbyggnad. Här lämnas ett förslag till nytt ersättningssystem, som innebär att ersättningen bl. a. skall beräknas efter det antal personer som vid anslutna arbetsplatser arbetar i genomsnitt minst . Den arbetsgrupp som efter utredning lagt fram förslag till nytt ersättningssystem har, när det gäller heltidsanställda, ifrågasatt om ersättning bör utgå för alla. Skulle ersättning utgå oberoende av arbetstidens längd skulle arbetsplatserna med stor andel anställda med deltid att gynnas kraftigt framför andra. Eftersom departementschefen instämt i detta resonemang vill jag påpeka att alla anställda på en arbetsplats har samma arbetsmiljö oavsett om anställningen är på heltid eller deltid. Skaderiskerna på en arbetsplats är i stort sett lika stora oavsett hur länge man befinner sig på arbetsplatsen. Förslaget till nytt beräkningssätt missgynnar branscher som detaljhandel, restaurang- och hotellrörelser, banker och offentlig förvaltning. Jag hävdar att det nuvarande beräkningssättet i detta avseende är mera rättvisande. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att ersättningssystemet för företagshälsovården bygger på den nuvarande principen vad gäller antalet anställda oavsett deltid eller heltid. minab/gotab 1984 79481
mot · G802275 · 1984-12-11 00:00:00 — m. fl. Ändring i lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter (prop. 1984/85:92) Regeringens förslag är ännu ett försök att undanröja de negativa effekterna av det panikpaket som förelädes och drevs igenom i . Förutom den allmänna likviditetsindragning som drabbade näringslivet och kommunerna, infördes exportdepositioner för skogsprodukter. En biavsikt med båda dessa åtgärder var att sänka räntekostnaderna för den statliga upplåningen. För företagens del kan effekterna liknas vid en form av beskattning. Regeringen har inte tidigare angett några godtagbara skäl för vare sig den allmänna likviditetsindragningen eller exportdepositionerna. Beträffande de senare hänvisade regeringen i proposition 1983/84:200 till ett synnerligen gott konjunkturläge för skogsprodukter. Även om detta då var riktigt, är det inget motiv för att vidta åtgärder som missgynnar denna industri. Att tvingas deponera av exportvärdet innebär ett hinder mot att använda dessa medel på det sätt som är bäst för företaget. Detta innebär bl. a. att investeringarna inom branschen har hämmats. Eftersom systemet med exportdepositioner slår blint, dvs. drabbar även företag med dålig likviditet, har många företag sökt dispens från depositionskravet. Därigenom har en onödig byråkrati kommit till stånd. Regeringen har insett att exportdepositionerna får negativa konsekvenser och föreslår att de skall avskaffas för trävaror. Man hänvisar bl. a. till en försvagad efterfrågan . Oavsett efterfrågeläget anser vi att systemet med exportdepositioner skall avskaffas. Det finns absolut ingen anledning att lägga speciella bördor på exporten inom en viss industri. Den statliga upplåningen får i stället ske på marknadsmässiga villkor. Vi föreslår därför att lagen om exportdepositioner upphävs och att de hos innestående medlen därefter återbetalas. Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att upphäva lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter, 2. att uttalar sig för att återbetalar deponerade belopp. 1 1984/85.3 sami Nr 275-281 () () () () () () . HÖGMARK (m)
mot · G802276 · 1984-12-11 00:00:00 — Motion 1984/85:276 m. fl. Ändring i lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter (prop. 1984/85:92) Regeringen har tidigare föreslagit och beslutat om en lag om exportdepositioner för skogsprodukter - . Förslaget ingick i regeringens första panikpaket som i övrigt inkluderade prisstopp, likviditetsindragningar och stopp för höjda aktieutdelningar. motsatte sig de nämnda åtgärderna. Regleringar av detta slag skulle enligt vår uppfattning inte medverka till att dämpa prisstegringstakten och inte heller lönestegringstakten utan enbart verka störande på marknadsekonomin. Det har också visat sig att regeringens inflationspolitik har misslyckats. Bara har prisstegringarna blivit lika höga som regeringens mål tillsammans. I den nu aktuella propositionen föreslår regeringen att exportdepositionerna avskaffas för sågade och hyvlade trävaror med hänvisning till den väntade minskningen av exportvolym och exportpriser. Resonemanget visar enligt vår uppfattning mycket tydligt det felaktiga i att statsmakten går in i prisbildningen för enstaka varor. Vad beträffar massa- och pappersexporten skall depositionsskyldigheten fortsätta att gälla, eftersom lönsamheten där "förutses bli fortsatt god". Vi anser att samma skäl som tidigare anfördes för att ej införa depositionsskyldigheten nu kan anföras för att avskaffa denna inte bara för de föreslagna sågade och hyvlade trävarorna utan helt och hållet. Vi föreslår alltså att beslutar upphäva lagen om exportdepositioner för skogsprodukter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att med avslag på proposition 1984/85:92 antar nedan angivna förslag till lag om ändring i lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter: 1 * 1984/85.3 sami. Lag om ändring i lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter Härigenom föreskrivs att lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft . PER () ()
mot · G802277 · 1984-12-11 00:00:00 — Motion 1984/85:277 m. fl. Ändring i lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter (prop. 1984/85:92) yrkade tillsammans med m och fp avslag på hela förslaget till exportdepositioner, när dessa infördes (FiU:15 reservation 1). Vi anser att de argument vi då anförde fortfarande äger giltighet. Även regeringen har indirekt medgivit detta, åtminstone delvis genom att i proposition 1984/85:92 föreslå att exportdepositionerna för trävaror slopas. Vi biträder självfallet regeringens förslag i propositionen men vill gå ett steg längre och slopa hela lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter. Vi anser också att de depositioner som gjorts återbetalas till företagen. Med anledning av vad ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar upphäva lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter, 2. att beslutar att de depositioner som redan gjorts återbetalas till företagen. () () () () . ÅSLING (c)
mot · G802278 · 1984-12-12 00:00:00 — Polisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning och rekrytering (prop. 1984/85:81) Propositionens förslag vad gäller statsmakternas styrning av polisverksamheten innebär att kommer att få minskade uppgifter. Härigenom uppnås en ekonomisk besparing. Denna bör enligt vår uppfattning inte utnyttjas för att finansiera inrättandet av den nya kansliorganisation som föreslås i propositionen. De nya tjänster som kan bli aktuella i detta sammanhang bör i stället inrättas genom besparingar inom andra delar av polisorganisationen. Den besparing som uppnås inom anser vi bör utnyttjas för förstärkningar av polisens allmänna brottsbekämpande verksamhet främst vad gäller narkotikabrottsligheten. I propositionen behandlas rekryteringen till polisväsendet. Vi vill i detta sammanhang understryka betydelsen av att polisen gör aktiva ansträngningar för att rekrytera personer (svenska medborgare) med invandrarbakgrund till polistjänsterna. Detta ser vi som ett viktigt led i ansträngningarna att skapa samhörighet och förståelse mellan olika grupper i vårt land. För att polisens arbete skall kunna bedrivas framgångsrikt krävs det att den har respekt och förståelse hos alla invånarna. Genom att också rekrytera personer med invandrarbakgrund till polisen tror vi att detta ytterligare kan förstärkas. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi anfört angående besparingar inom polisorganisationen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi anfört angående rekryteringen av personer med invandrarbakgrund till polistjänster.
mot · G802280 · 1984-12-14 00:00:00 — Polisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning och rekrytering (prop. 1984/85:81) Genom förslagen i propositionen fullföljs reformerna av polisväsendet på lokal och regional nivå. Det större ansvar och inflytande som läggs på dessa nivåer bör bli en viktig del i arbetet med att utforma polisens organisation så att man uppnår en smidig och effektiv funktion. Det är angeläget att den nya organisationen kan genomföras på ett sådant sätt att man inte skapar onödig oro bland personalen. Speciellt gäller detta vid tillsättandet av tjänsterna i den nya organisationen. Ar det av formella skäl nödvändigt att ledigförklara tjänsterna? Enligt min mening är det system som tillämpats vid omorganisationen på onödigt byråkratiskt och fördröjer genomförandet av ändringarna. Jag anser därför att systemet med att ledigförklara alla tjänster vid genomförande av ny organisation på lokal och regional nivå kommer att skapa mycken osäkerhet, medföra en mängd onödigt arbete och försena organisationsförändringarna. Enligt min mening bör därför regeringen vid genomförande av beslut utforma föreskrifterna på sådant sätt att ledigförklarande i huvudsak inte erfordras. Skulle ändock av formella skäl ett ledigförklarande vara nödvändigt bör inskränkningar ske t. ex. så att endast den som innehar tjänst eller långtidsvikariat i ett distrikt är behörig att söka ledig tjänst/långtidsvikariat i detta distrikt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om angelägenheten av ett smidigt genomförande av organisationen på lokal och regional nivå.
mot · G802281 · 1984-12-14 00:00:00 — m. fl. Polisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning och rekrytering (prop. 1984/85:81) Under avsnittet forskning i propositionen förklarar regeringen att den inte avser att inrätta en professur i ämnet polisforskning. Som skäl för detta ställningstagande anförs att avgränsningen av ämnet kan vålla vissa problem och att kompetensen för en professorstjänst kan vara begränsad. Till grund för propositionen i denna del ligger förslag års polisberedning. Denna har funnit att den forskningsanknytning som förekommer inom polisutbildningen är ganska begränsad. Beredningen har vidare konstaterat att det finns behov av ökade forskningsinsatser inom polisväsendet och föreslagit inrättandet av en professur, som bör vara knuten till . Remissinstanserna har i huvudsak varit positiva till detta förslag och bl. a. framhållit att professuren är en förutsättning för kvaliteten i polisutbildningen. Departementschefen har i propositionen för egen del anfört bl. a. att det bör vara ett allmänt samhällsintresse att en så central och betydelsefull verksamhet som polisväsendet kan belysas från vetenskapliga utgångspunkter. Vidare bör en ökad forskningsanknytning positivt bidra till utbildningsmiljön vid och underlätta och utveckla skolans kontakter med andra högskolor. Resultaten av forskningsverksamheten bör också, i vart fall , tillföra polisväsendet värdefulla kunskaper om sin egen verksamhet. Såsom nämnts ovan har dock denna positiva inställning likväl mynnat ut i att ifrågavarande professur inte inrättas . Vi menar för vår del att polisarbetet är en viktig samhällsfunktion, som motiverar ytterligare forskningsinsatser. En kontinuerligt bedriven polisforskning med egen professur bör etableras och organisatoriskt anknytas till . Medel härför bör ställas till förfogande genom att nuvarande anslag till brottsförebyggande rådet minskar i motsvarande grad. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar inrätta en professur vid . H. () () () () () () () minab/gotab 1984 79522
mot · G802283 · 1984-12-12 00:00:00 — Kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. 1984/85:93) Regeringen föreslår vissa skattelättnader för kulturarbetare. Förslagen är emellertid alltför blygsamma och medför krångliga regler vid tillämpningen. I propositionen framförs förståelse för den mycket speciella verksamhet som konstnärligt arbete innebär. Det är av stor betydelse att människor stimuleras att ge uttryck för sin skapande förmåga. Konsten berikar våra liv och hjälper oss att förstå tillvaron på ett djupare sätt och tröstar och stärker oss. Med ord: Detta är konstens eviga ursprung, att levande gestalt träder fram för en människa och genom henne vill bli till verk. Vårt skattesystem får orimliga konsekvenser för många kulturarbetare. Krånglet och kravet att föra en noggrann bok över det som ofta inte kan mätas i pengar, tynger människor och hindrar dem från att berika oss med sitt skapande. Detta är sant för fler än konstnärer. Många småföretagare känner sig direkt hindrade i sitt arbete genom samhällets pålagor och i andra sammanhang har vi berört deras problem. Det finns en stor förståelse för att samhället bör stödja kulturarbete. Så sker också genom olika former av stöd, bl. a. till teater, konst och musik. Ofta blir emellertid nettoutbytet för kulturarbetaren negativt. När det gäller författare t. ex. tar samhället in betydligt mer i skatt på böcker än vad författaren tjänar på att skriva dem. Många människor som lever på vad kulturarbetarna producerar har betydligt högre löner än dem som skapat konstverken. Eftervärlden kommer att bedöma vår kultur efter det vi lämnar efter oss av skapade verk. De människor som genom sin konst betyder så oerhört mycket för samhället lever oftast under stor ekonomisk otrygghet och knapphet. Mycket tyder på att skatten som samhället får in på kulturarbete inte är så stor att det skulle vara svårt att avvara den. Den finns starka skäl att överväga att befria kulturarbete helt eller delvis från skatt. Vi föreslår att en utredning tillsätts med uppgift att lägga fram ett sådant förslag. I avvaktan på denna bör kulturskattekommitténs förslag genomföras i högre grad än vad som föreslås i propositionen. Så bör t. ex. bokföringsreglerna förenklas, avdragsrätt för kostnader också under andra och tredje året från tiden innan en verksamhet utvecklas till rörelse bör tillåtas, reglerna för avdragsrätt för kostnader för utnyttjande av egen bostad i rörelsen bör göras mindre krångliga, ett särskilt skatteslag för kulturarbete bör införas och särskilda taxeringsnämnder inrättas. Vi yrkar bifall till regeringens förslag om avdragsrätt för resor och 1* 1984/85. att all inkomst av tjänst, således också t. ex. stipendier och bidrag, skall räknas som A-inkomst. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att anhåller hos regeringen om utredning och förslag till befrielse från skatt för kulturarbete, 2. att beslutar att kulturskattekommitténs förslag t. v. skall följas i enlighet med vad som anförts i motionen
mot · G802284 · 1984-12-18 00:00:00 — m. fl. Kulturarbetarnas skatteförhållanden m. m. 1984/85:93) I propositionen föreslås att möjligheten skall vidgas för kulturarbetare och andra rörelseidkare att få avdrag för arbetslokal i den egna bostaden. Förslaget innebär att avdrag skall medges inte bara om en särskild lokal inrättas i bostaden för rörelsen, utan också om minst 800 timmars arbete utförs i bostaden . I det senare fallet medges schablonmässigt avdrag med . beroende på om arbetet utförts i egen fastighet eller i en hyresrätts- eller bostadsrättslägenhet. föreslog en mer generell bestämmelse, där avdragsrätt medgavs för kostnader för en i bostaden inrymd arbetslokal om dennes användande som sådan i väsentlig mån hindrat att lokalen i fråga kunnat utnyttjas för bostadsändamål. Vi delar även i detta fall kommitténs förslag. I propositionen föreslås att vissa utgifter, som kulturarbetare och andra rörelseidkare haft under det år rörelsen påbörjas eller det närmast föregående året, skall få dras av mot rörelseintäkter . föreslog för sin del att även kostnader under det andra och tredje året före rörelsens påbörjande skull vara avdragsgilla. Vi delar kommitténs förslag. Enligt propositionen kommer RSV att utarbeta specialinriktad information till de befattningshavare som kommer att handha taxeringen av kulturarbetare. Vi finner det angeläget att en särskild referensgrupp utses, med representation från kulturarbetarna, som kan överlägga med verket vid utarbetandet av denna typ av information. Med de ovan angivna förändringarna accepterar vi regeringens förslag till åtgärder rörande kulturarbetarnas skatteförhållanden. Vi vill emellertid understryka att de nu lagda förslagen inte får ses som slutpunkten i reformarbetet. Det är viktigt att utvecklingen noga följs och initiativ till ytterligare förbättringar presentera. Kulturarbetarnas skatte- och inkomstförhållanden har stor betydelse för deras allmänna arbetssituation vilken påtagligt påverkar vårt kulturklimat i stort. Med anledning av vad ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att i rörelse och tjänst skall kostnader för utnyttjande av egen bostad vara avdragsgilla om verksamheten i väsentlig mån hindrat lokalens användning för bostadsändamål, 2. att beslutar att avdrag skall få göras för löpande omkostnader under de tre närmast föregående åren före en rörelses påbörjande, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande inrättande av särskild referensgrupp med kulturarbetarrepresentation vid utarbetandet av information, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande fortsatt reformarbete för att förbättra kulturarbetarnas inkomst- och skatteförhållanden. () . ÅSLING (c) () () () ()