mot · G7021301 · 1984-01-24 00:00:00 — m. fl. och ingav den statliga aktiviteten på trädgårdsområdet vissa förhoppningar. Stöd infördes således även vid nyetablering. En bättre anpassning skedde till fruktodlingens speciella villkor. Reglerna för ersättning vid energibesparande åtgärder moderniserades, och förstärktes de olika anslagen. En viss förbättring gjordes också av tullskyddet på trädgårdsområdet. Framför allt skedde i de flesta fall en övergång från vikttullar till värdetullar. Härigenom blev många av tullarna värdebeständiga, något som näringen länge önskat. är budgetpropositionen mycket mager för den svenska trädgårsnäringen. Så var också fallet . På vissa avsnitt har dessa båda budgetpropositioner rent av varit negativa för trädgårdsnäringen. Som exempel kan nämnas att från belädes kreditgarantilånen med en avgift av på utestående lånebelopp, och nästa budgetår vill regeringen överföra 1 milj. kr. av trädgårdsnäringens handelsgödselmedel till livsmedelsverkets pesticidkontroll. Detta sker som man minskar anslaget till verkets tidigare bedrivna kontrollverksamhet med samma belopp. Några positiva förslag för trädgårdsnäringens del spanar man förgäves efter. Inte heller verkar regeringen ha för avsikt att framlägga förslag om marknadsfrämjande åtgärder för trädgårdsnäringen, trots vad som sades vid föregående års riksdag. När kommer väntat regeringsförslag? På begäran av en enhällig riksdag lade trädgårdsnäringsutredningen fram ett förslag om marknadsfrämjande åtgärder för trädgårdsnäringen. Utredningen föreslog också en förstärkning av de ekonomiska resurserna för blomster-, frukt- och grönsaksfrämjandena. Dessa förslag har i huvudsak tillstyrkts av (), (), (), lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd och berörda länsstyrelser. Däremot har de remissinstanser som representerar importhandelsintressena helt eller delvis avstyrkt förslaget. hade trädgårdsnäringsutredningens olika förslag snabbt förelagts . Det förväntades att så också skulle ske med detta förslag. Tyvärr blev så inte fallet. begärde då i en motion (1982/83:640) att en fond 1 1983184.3 sami. 1983/84 1301-1306 möjligt skulle tillskapas för marknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringen. I en annan centermotion (1982/83:1075) föreslogs ett bättre gränsskydd för trädgårdsnäringen, bl. a. genom att vikttullarna för snittblommor justerades med hänsyn till penningvärdeförändringen. framhöll i sitt betänkande (1982/83:35) bl. a. följande: förslag har remissbehandlats och bereds f. n. inom tillsammans med olika framställningar från . Prövningen inom omfattar bl. a. sådana frågor som tagits upp i berörda motioner. I avvaktan på resultatet av de pågående övervägandena finner utskottet att berörda motionsyrkanden inte bör föranleda någon ytterligare åtgärd. Då det fortfarande inte föreligger något regeringsförslag på dessa områden anser vi att som sin bestämda mening bör uttala angelägenheten av att sådant framläggs. biföll en centermotion om ökad kontroll av importerade vegetabiliska livsmedel. Regeringen uppdrog åt livsmedelsverket att utreda och till regeringen inkomma med förslag om hur beslut om ökad kontroll av importerade livsmedel skall genomföras. Efter livsmedelsverkets utredning och remissbehandlingen av denna överlämnade regeringen ärendet till trädgårdsnäringsutredningen, vilken framlagt en PM som remissbehandlades. delade uppfattning att effektiva åtgärder måste sättas in för att hålla halten av bekämpningsmedelsrester på en acceptabelt låg nivå. Vissa skärpningar av kontrollen och bevakningen bör därför ske. Utredningen framhöll bl. a. följande: Den prövning av bekämpningsmedel som görs i och som har till uppgift att skydda konsumenterna för farliga bekämpningsrester i produkterna är synnerligen hård. Många bekämpningsmedel underkänns eller kommer inte ens till prövning p. g. a. de stränga krav som produktkontrollbyrån uppställer, eller p. g. a. att preparatet i fråga inte anses nödvändigt i vårt land. Ett bekämpningsmedel, som underkänns i , får alltså inte användas av svenska odlare. Däremot kan medlet få användas i andra länder. Enligt utredningens mening kan det inte vara acceptabelt att tillåta import av produkter som innehåller några som helst rester av sådant farligt preparat. a.en förstärkning av ansvariga svenska myndigheters insyn i andra länders odlingsförhållanden. Det gäller då främst hur odling sker, vilka bekämpningsmedel som används och vilka bestämmelser som gäller för användningen. Härigenom skulle man effektivisera ifrågavarande pesticidkontroll och få bättre underlag för att ytterligare utveckla den riktade undersökningen av bekämpningsmedel. Trots det ovan anförda aviserar budgetpropositionen inget förslag om ökad och effektiviserad kontroll av importerade trädgårdsprodukter. I stället avser regeringen att den svenska trädgårdsnäringen kollektivt skall betala 1 milj. kr. för kontroll av svenskodlade trädgårdsprodukter. Detta skall ske genom att ovannämnda belopp överförs från trädgårdsnäringens handelsgödselmedel. minskar jordbruksministern budgetanslaget till livsmedelsverkets kontrollverksamhet med samma belopp. Att strävan att förbättra importkontrollen av trädgårdsprodukter skulle få detta resultat är minst sagt förvånande. Som vi tidigare framhållit konkurrerar de svenska trädgårdsodlarna med import, som inte åläggs de restriktiva bestämmelser som gäller i . Det framgår t. ex. av registrerade överskridanden över högsta tillåtna halt av pesticidrester. var nämligen 108 av 109 sådana prov att hänföra till importprodukter. Sakliga skäl talar då för att man skärpte importbestämmelserna och att alla produkter som behandlats med i förbjudna preparat förbjöds för import. Att i stället kräva att den svenska produktionen skall betala en provtagning, som man egentligen inte har behov av, finner vi inte vara skäligt. Någon överföring av trädgårdsnäringens handelsgödselmedel till livsmedelsverket bör därför inte ske. Finansieringen av den begränsade provtagning av svenska trädgårdsprodukter, som ovanstående registrerade provresultat kan ge anledning till, bör även i fortsättningen utgå över statsbudgeten. Under /83 var efterfrågan på anslaget Främjande av trädgårdsnäringen dubbelt så stor som tillgången. Som lantbruksstyrelsen konstaterar i budgeten var man tvungen att kraftigt prioritera mellan projekten. Trots detta föreslår jordbruksministern inte någon ökning av anslaget. Vi föreslår att de kollektiva medlen från handelsgödselavgiften utgår till projekt för främjande av trädgårdsnäringen. Kostnaderna för lånefinansiering har blivit mycket betungande för många företag. Förslag till lättnader på detta område har framlagts av den statliga utredning som haft i uppdrag att penetrera de små och medelstora företagens finansiella situation. Lika positivt som det är att denna utredning letat efter möjligheter att förbättra lånevillkor, lika negativt är det när statsmakterna försämrar dessa. Det har bl. a. skett fr. o. m. , då kreditgarantilånen belädes med en avgift av på utestående lånebelopp. Detta är en kostnad som hårt drabbar de företag som redan förut har mycket stora kostnader för sina lån. Särskilt hårt drabbas de som har startat företag eller som avser att nyetablera sig. Från sida protesterade vi när denna avgift infördes, och vi återupprepar nu yrkandet om att avgiften på garantilånen avvecklas. Trädgårdsodlarna har svårt att inom företagets ram uppbringa tillräckliga säkerheter för sina lån. Ofta måste denna företagargrupp gå in med både personlig borgen och hustruborgen och även lämna bostad och personliga tillhörigheter i pant. Detta är en högst otillfredsställande ordning. I flera propositioner och riksdagsuttalanden har uttalanden gjorts om begränsad och försiktig användning av personlig borgen. Vi kan i detta sammanhang hänvisa till prop. 1977/78:40, s. 159, samt prop. 1978/79:112, s. 102 f. Även togs frågan om personlig borgen upp i prop. 1981/82:113, s. 107 f. Där redovisades bl. a. resultatet av en rapport som en arbetsgrupp inom industridepartementet hade lagt fram. I rapporten föreslogs bl. a. att klarare regler borde utfärdas för hur storleken av det begränsade borgensansvaret skall bestämmas (Ds I 1981:28). Som riktlinjer borde därvid gälla att kravet på personlig borgen för lokaliseringsstöd borde ställas på lägst av de sammanlagda beloppen av avskrivnings- och lokaliseringslån samt eventuellt ränteanstånd. Borgensåtagandet borde dock gälla lägst . (om lånesummorna inte är lägre). gjorde bankinspektionen också ett uttalande som tillställts samtliga banker. Även i detta uttalande framhölls att en möjlighet som kan visa sig lämplig är att begränsa borgensåtagandet till visst belopp. Med de uttalanden som i olika sammanhang gjorts, är det förvånande att lantbruksstyrelsen fortfarande kräver personlig borgen för hela lånebeloppet. Detta är otidsenligt, och vi kräver en förändring så att tillämpningen inom lantbruksstyrelsens verksamhetsområde blir likvärdig med vad som gäller för motsvarande lån inom industridepartementets område. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1.att beslutar att i motionen nämnd avgift på kreditgarantilånen avvecklas, 2. att till anslaget Främjande av trädgårdsnäringen beslutar anslå , 3. att som sin mening ger regeringen tili känna att trädgårdsnäringens handelsgödselmedel ej skall användas för att täcka kostnader för livsmedelsverkets pesticidkontroll, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör förelägga förslag till marknadsfrämjande åtgärder för trädgårdsnäringen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att gränsskyddet för trädgårdsnäringen bör justeras med hänsyn till penningvärdeförändringen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att lantbruksstyrelsens tillämpning av personlig borgen för lån bör vara enhetlig med den som tillämpas av övriga statliga organ. () () () () () ()