mot · G7022546 · 1984-02-14 00:00:00 — m. fl. Teckning av aktier i (prop. 1983/84:102) () bildades på initiativ av den mellannorrländska skogsägarrörelsen. NCB växte snabbt genom förvärv av skogsindustriella enheter, som tillhörde andra skogsbolag. I samband med den långa och djupa konjunkturnedgången hamnade NCB i en ytterst svår ekonomisk kris, som blev än allvarligare på grund av den industriella strukturen hos de fabriker NCB förvärvat. beviljade anslag på 1400 milj. kr. att användas för rekonstruktion av företaget. Skogsägarföreningarna överlät för ett symboliskt belopp sina A-aktier till staten, som härigenom fick av röstvärdet. Återstoden hänförs till de aktieägare som fått sina industribevis och skogsobligationer konverterade till B-aktier. NCB:s soliditet har genom omvandlingen av industrilånen till aktiekapital förbättrats. NCB har rekonstruktion med statliga insatser på 400 milj. kr. avvecklat sitt eget skogsinnehav. Fabrikerna i bl. a. i södra och i har lagts ned. Sågverken i () och Hissmofors () har sålts eller avvecklats. har företaget nedbringat personalstyrkan i med ca 1 200 personer. Företaget har genomfört ett hårt rationaliseringsprogram, som lett till ökad lönsamhet. Moderbolaget driver två anläggningar. sulfatfabrik utanför har en årsproduktion på för helblekt sulfatmassa. Råvaruarbetet tillgodoses genom avtal med skogsägarföreningen . anses vara en rationell anläggning med god konkurrenskraft och litet behov av investeringar , vilket är synnerligen väsentligt för en företagskoncern som har uttömt sina finansiella resurser. Den andra anläggningen - kraftpappersbruk i kommun - är ett helintegrerat pappersbruk på . Man har två pappersmaskineren stor relativt modern och en äldre men mindre för specialkvantiteter. Råvarubehovet tillgodoses huvudsakligen av skogsägarföreningarna genom Norrskog. Väjafabriken bör enligt företagsledningen förnyas i sina äldsta delar för att på medellång sikt kunna vara en konkurrenskraftig anläggning. Investeringsprogrammet, som uppgår till 400 milj. kr., innebär uppsättning av ny sodapanna och vissa upptrimningar av pappersmaskinerna. beräknas kunna ökas med men ej leda till nyanställningar. Investeringen skall förutom med en egen kapitalinsats på 150 milj. kr. finansieras med ett lokaliseringsbidrag på 100 milj. kr. och ett lokaliseringslån på 150 milj. kr. Propositionen föreslår att nuvarande statliga lån på 100 milj. kr. konverteras till aktiekapital som ett led i att ytterligare stärka företagets soliditet. Häremot har motionärerna ingen erinran. Den bakomliggande och mera väsentliga frågan är om NCB:s Väjafabrik med föreslagna åtgärder kommer att bli en modern och slagkraftig skogsindustriell enhet. har varit utsatt för omfattande nedläggningar av skogsindustriella anläggningar som utgjort basen för sysselsättningen i . återstår två cellulosafabriker och två större exportsågar i en region som erbjuder naturlig närhet till råvaran. För skoglig verksamhet är det ytterst angeläget att Väjafabriken ges förutsättning att bedriva en lönsam verksamhet. finansiella reserver är i huvudsak uttömda, trots att staten inkl. nu aktuella förstärkningar har tillskjutit 1 600 milj. kr. De statliga anslagen per anställd uppgår till . Förutom en kraftfull rationalisering har nuvarande skogskonjunkturer bidragit till att förstärka företagets ekonomi. Den föreslagna investeringen leder även till effektiviseringar - bl. a. på energiområdet - som höjer lönsamhet. Det finns dock anledning att ifrågasätta om nuvarande investeringsinsatser är tillräckliga för överlevnad . En framtida ersättning av den nuvarande gamla pappersmaskinen, en tveksam tillväxt av efterfrågan på säckpapper och en förväntad ökning av efterfrågan på tryckpapper kan förväntas leda till en utökning av anläggningens kapacitet som inte nuvarande och föreslagna ändringar av cellulosafabriken tillåter utan omfattande ut- och ombyggnader. I propositionen saknas en mera långsiktig bedömning av råvarutillgången. Även om den f. n. är tillgodosedd inom ramen för träffade avtal med skogsägarföreningarna, finns det anledning att ifrågasätta om de enskilda skogsägarna mot bakgrund av regeringens tankar på tvångsavverkning, höjningar av skatterna på skogsmark, den uttalade negativa inställningen till stöd till Norrlandsjordbruken är villiga att framöver lika solidariskt som leverera virke till NCB. Det vore, enligt motionärernas mening, angeläget att regeringen mera klart ger uttryck för sina avsikter på det skogliga området. En annan väsentlig fråga som inte behandlas i regeringens proposition, men som av företagsledningen ansetts väsentlig, är vilka möjligheter NCB har att bredda ägarkretsen och finna nya, fruktbärande samarbetsformer med svenska och utländska intressenter. Enligt motionärernas mening torde det vara angeläget, om skall få tillgång till finansiella resurser utan statliga tillskott, att ägarkretsen vidgas. Regeringens mycket rapsodiska begäran om bemyndigande att utan hörande ges rätt att överlåta statens aktier i till annan huvudman klingar illa mot bakgrund av en av socialdemokraterna avgiven partimotion 1980/81:2017 att överlåtelse endast kan accepteras till företag där staten direkt eller indirekt äger merparten av aktierna. Motionen avslogs av 1981. Det är enligt motionärernas mening angeläget att som sin mening klart deklarerar att frågan om eventuell överlåtelse av aktier i skall avgöras av och att inte ägarkretsen därvid skall begränsas till företag eller andra juridiska personer, där staten har ett avgörande inflytande. Moderata samlingspartiets i avgiven partimotion framlagda begäran om privatisering av statliga företag gäller även statens engagemang i NCB. Regeringen bör därför till återkomma med förslag om överföring av i privat ägo. Med åberopande av det ovan anförda får vi hemställa 1. att avslår förslaget att bemyndiga regeringen att överlåta statens aktier i till annan huvudman utan hörande, 2. att begär att regeringen återkommer med förslag om överföring av i privat ägo. () () . () () () PER () minab/gotab 1984 77891