mot · G7021899 · 1984-01-24 00:00:00 — Börsintroduktion av statliga företag Den statliga företagssektorn har under en följd av år varit problemfylld. Sedan regeringsskiftet har anvisats för finansiell rekonstruktion av de statliga företagen. har den förbättrade industrikonjunkturen på Stockholmsbörsen avspeglat sig i stor framtidsoptimism. Aktiekurserna har stigit till rekordnivåer och tillgången till riskvilligt kapital på marknaden har visat sig mycket betydande. Den hausseartade utvecklingen på Stockholmsbörsen har inte varit utan problem. Det är en markant tendens hur institutionella placerare och finansgrupper expanderat mycket starkt. Även om de former för att premiera sparandet i aktier som regeringarna genomförde lett till att aktiesparandet nu blivit en verklig folkrörelse har ändå en betydande koncentration av aktieägandet blivit en följd av de senaste årens utveckling. Detta är icke acceptabelt. Ett angeläget politiskt mål måste vara att bredda aktieägandet och göra varje svensk kvinna och man till aktieägare. I denna anda behövs nya insatser för att främja aktiesparandet. Jag vill här hänvisa till en väg, som är angelägen att använda, nämligen via privata investeringskonton av den typ som föreslagits i partimotion i frågan. Genom att ansluta aktiesparandet till den formen av skattepremierat sparande skulle sannolikt målet om ett väsentligt breddat aktieägande kunna uppnås. I detta sammanhang spelar självfallet de statliga företagen en väsentlig roll. Enligt min uppfattning är det ett mycket beklagligt faktum, att den socialdemokratiska regeringen varit så låst i sin föråldrade ideologi att man inte utnyttjat den rikliga tillgången på riskvilligt kapital på Stockholmsbörsen till att privatisera de statliga företagen. Att förutsättningarna härför borde vara synnerligen goda visar exemplet , , som är ett majoritetsägt statligt skogsföretag med en mindre del B-aktier på enskilda händer. Företagets gynnsamma utveckling efter rekonstruktion har medfört att minoritetens B-aktier kommit att omfattas av stort intresse på den allmänna marknaden och företett en kursutveckling som avspeglar en betydande tilltro till företagets framtida utvecklingsmöjligheter. Jag förutsätter att en rad andra statliga företag, t. ex. Kabi Vitrum, Berol Kemi, , och Kockum skulle få ett likartat positivt bemötande på riskkapitalmarknaden. En börsnotering av hela eller delar av statliga företag skulle tillföra staten betydande kapital. Det torde inte vara någon överdrift att räkna med att aktier genom utförsäljning eller emissioner i storleksordningen i nuvarande läge skulle kunna tillföras marknaden från den statliga sektorn. Det skulle dessutom vara välgörande för aktiemarknaden om tillgången på placeringsobjekt ökade. Erfarenheterna av Stockholmsbörsens utveckling visar att materialknappheten bidragit till att driva kurserna i höjden. Vid en privatisering av hela eller delar av ett antal statliga företag finns det anledning att särskilt beakta kravet på ägarspridning. Enligt min uppfattning skulle därför aktier i statliga företag som förs ut på marknaden till viss del reserveras för anställda i de statliga företagen som lämpligen i det sammanhanget borde kunna erbjudas särskilda sparprogram för förvärv av aktier. Det borde även vara möjligt att reservera viss andel av utförsålda aktier för lokala aktiesparklubbar enligt ett särskilt program för ägarspridning. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen låter börsnotera statliga företag och därvid föranstaltar om att företagens anställda och lokala aktiesparklubbar erhåller företrädesrätt till förvärv av viss del av på marknaden utbjudna aktier för att säkra största möjliga ägarspridning i enlighet med vad i motionen anförts. . ÅSLING (c)