mot · G7021645 · 1984-01-24 00:00:00 — Motion 1983/84:1645 m. fl. Åtgärder för utveckling av turism och rekreation tog beslut om planering och samordning av samhällets insatser för rekreation och turism. Ett av huvudmålen var att tillskapa förutsättningar för så många människor som möjligt att tillbringa fritid och semester i attraktiva områden till en rimlig kostnad. I samband med beslutet utpekades 25 större områden i landet som primära rekreationsområden. Ljusnandalen inom och kommuner i och Nedre inom och kommuner i är två av dessa områden. Både Ljusnandalen och Nedre är lättillgängliga och kan utnyttjas under förhållandevis lång säsong. De har stor genomfartstrafik och ett stort befolkningsunderlag inom bekvämt reseavstånd. Områdena ligger några tiotal mil och ca två till fyra timmars tågresa från . Följden av kostnadsutvecklingen med stigande bensinpriser innebär ett betydligt större intresse för dessa två områden från fjärrturismens sida, något som man bör ta hänsyn till i det fortsatta prioriteringsarbetet. I Turism och friluftsliv 2 har turist- och rekreationspolitiska utredningen behandlat frågor om fritidspolitikens allmänna inriktning. Ett genomgående drag i utredningens redovisning är att vissa grupper på grund av olika typer av hinder (ekonomiska, sociala, psykologiska) har sämre möjligheter att utnyttja sin fritid än andra. Utredningen framhåller att barnfamiljernas, de handikappades och låginkomsttagarnas situation måste uppmärksammas särskilt när det gäller att skapa likvärdiga förutsättningar för fritidens användning. Rekreationsberedningen har i Områden för turism och rekreation behandlat frågor om utveckling av landets s. k. primära rekreationsområden. Rekreationsberedningen har valt ut åtta primära rekreationsområden som enligt beredningens mening bör få speciella statliga stöd för att utveckla turismen. Avsikten är att geografiskt koncentrera de statliga resurserna till redan väl utvecklade turistorter och -områden, som enligt beredningen bör konsolideras, kompletteras och vidareutvecklas, innan satsningar på andra områden sker. Som skäl för valet anger beredningen bl. a. att de åtta områdena har särskild betydelse från rekreationspolitisk synpunkt och att områdena i huvudsak sammanfaller med områden där särskilda sysselsättningsskapande åtgärder är motiverade. Beredningen anser att insatser i de prioriterade områdena ger det bästa utbytet för den svenska allmänheten. Enligt beredningens mening får förslaget inte innebära att utveckling av initiativ och projekt inom andra rekreationsområden motverkas eller hämmas. Vid riksdagsbehandlingen års rekreationspolitiska beslut anförde departementschefen bl. a. att samhällets insatser för rekreation och turism bör ges sådan inriktning att det blir möjligt för alla att utnyttja områden och anläggningar . Det gäller såväl i fråga om anläggpingarnas konstruktion och utformning som deras lokalisering. Inte minst viktigt är att låginkomsttagarnas, barnfamiljernas och de handikappades behov beaktas . Liknande synpunkter har framförts bl. I TUREK:s betänkande konstateras att "De mål som anges rekreationspolitiska beslut har inte uppfyllts i alla delar. Särskilt missgynnade grupper är barnfamiljer, handikappade och låglönegrupper." Mot denna bakgrund kan det starkt ifrågasättas om styrning av begränsade statliga resurser mot några av de prioriterade områdena, framför allt fjällområdena, kan motiveras med rekreationspolitiska skäl. Kostnaderna för resor, uppehälle och utnyttjande av anläggningar till och inom dessa områden är inte anpassade till de svaga grupperna. Gästerna i dessa områden hämtas inte i någon större utsträckning från de grupper i samhället som är i behov av någon form av rekreationspolitiskt stöd. De föreslagna stödåtgärderna kommer med all sannolikhet inte heller att ha någop väsentlig inverkan på prissättningen. Beredningen anför vidare att viktiga rekreationsområden sammanfaller med områden där särskilda insatser är motiverade för att öka sysselsättningen. Detta är säkert riktigt, då sådana insatser numera kan motiveras på de flesta håll i landet. Vid en närmare granskning kan emellertid konstateras att endast två kommuner inom de prioriterade områdena återfinns bland de 25 av arbetslösheten hårdast drabbade kommunerna i landet, enligt arbetsförmedlingarnas statistik för . Bland de 25 befinner sig emellertid och kommuner, båda med primära rekreationsområden inom sina gränser. Sysselsättningsskapande åtgärder är ytterst betydelsefulla var de än sätts in, men flertalet av de prioriterade områdena har i varje fall just nu en jämförelsevis bättre arbetsmarknadssituation än t. ex. Ljusnandalen eller Nedre . Beredningen föreslår att statens insatser inriktas mot redan etablerade turistområden. De prioriterade områdena har 70 7c av det totala antalet gästnätter inom de primära rekreationsområdena. Dessa områden skall ytterligare konsolideras och utvecklas med statligt stöd, innan andra områden kan komma i fråga. Beredningen anför bl. a. att åtgärderna främst bör syfta till att undanröja köproblem och olägenheter som blivit en följd av den hittillsvarande utvecklingen. Vi anser, att inom de prioriterade områdena återfinns de mest ekonomiskt bärkraftiga företagen inom turistbranschen. Det förhållandet att man redan nu har en så dominerande marknadsandel borde ge förutsättningar för områdena att av egen kraft konsolidera och utveckla verksamheten. Om köproblem uppstått borde detta uppfattas som ett ytterst positivt problem att lösa för en expansiv näring och inblandade kommuner. Det kan starkt ifrågasättas om ett speciellt riktat statligt stöd är berättigat inom de områden, som har de bästa förutsättningarna att på företagsekonomiskt baserade grunder utveckla turismen. Beredningen uppmanar dessutom myndigheter att särskilt uppmärksamma de prioriterade områdenas behov av stödinsatser. Bland dessa myndigheter nämns turistråd. Man kan således med fullt fog vänta sig, att också turistråd kommer att i sin verksamhet ytterligare prioritera dessa områden. Detta kan då komma att ske i form av förstärkta marknadsföringsinsatser för de områden som redan nu har de ojämförligt största marknadsföringsresurserna. Beredningen anför visserligen att förslaget inte får motverka eller hämma utvecklingen inom andra rekreationsområden. Turismen kännetecknas bl. a. av en mycket hård konkurrenssituation. Lönsamheten inom turistnäringen är på många håll ytterst svag. Det riktade stöd som beredningen föreslår kommer givetvis att betyda ojämlika villkor för turistnäringen och därför väsentligt försämra förutsättningarna för och motverka utvecklingen av turismen bl. a. i de övriga 17 -primära rekreationsområdena. Turismen i Ljusnandalen och Nedre är av betydelse bl. a. ur sysselsättningssynpunkt, trots att turistnäringen där är en utpräglad småföretagarnäring. Dessa små företag behöver kompletteras och utvecklas och bli ekonomiskt bärkraftiga. Möjligheterna till detta kommer givetvis att kraftigt försämras om redan marknadsdominerade områden ytterligare förstärks på bekostnad av övriga områden. Därtill kommer att länets kommuner lagt ned ett betydande arbete på planeringen och stora belopp på investeringar i de primära rekreationsområdena. Det arbetet har bedrivits utifrån förutsättningen att det skall vara möjligt att få statligt stöd för det fortsatta genomförandet. Om de möjligheterna nu begränsas är det tveksamt om kommunerna får möjlighet att driva utvecklingsarbetet vidare. Mot den ovan angivna bakgrunden vill vi starkt ifrågasätta beredningens slutsatser som går ut på att de statliga insatserna skall riktas till åtta områden. De förändringar som beredningen föreslår beträffande utformningen av reglerna för lokaliseringsstödet och stödet till beredskapsarbeten är i och för sig ändamålsenliga för de områden som får del av dem. att dessa stödformer bör få användas även i Ljusnandalen och Nedre . När det gäller Ljusnandalen anför beredningen bl. a. att anläggningarna för alpin skidsport har en turistisk prägel med en uttalad ambition att ta upp konkurrensen med fjällvärlden. Beredningen anser vidare att Ljusnandalen tillhör ett fåtal områden med särskild kulturell prägel och att kulturvärdena i ett rekreationspolitiskt perspektiv givetvis är stora tillgångar värda att vårda och göra tillgängliga för fler. Enligt beredningens uppfattning är Ljusnandalen hårt konkurrensutsatt och satsningarna kräver stor målmedvetenhet för att bli lyckosamma. Mesta delen av besökarna förväntas komma från närbelägna regioner. Vi vill understryka att det f. n. pågår en målmedveten utveckling av skidanläggningarna i Ljusnandalen. Norrlandsporten och Bolleberget har försetts med snökanonanläggningar och nya nedfarter. Vid Öjeberget i planeras en större om- och nybyggnad av skidanläggningen bl. a. för att bredda underlaget för hotellnäringen. Kultur och turism i Ljusnandalen, den av beredningen uppmärksammade studien över kulturens roll och utvecklingsmöjligheter inom turismen, ger utmärkta exempel och konkreta förslag på hur de kulturella tillgångarna kan göras tillgängliga för fler. De redan korta avstånden och goda allmänna kommunikationerna med de befolkningstäta områdena i Uppsala-, Stockholms- och är positiva fakta i sammanhanget. Vi anser därför, att det även i riksperspektiv borde vara intressant att med statliga medel medverka till en utveckling av detta tvåsäsongområde. Nedre har av beredningen hänförts till de områden som är intressanta för friluftsliv i allmänhet. Beredningen menar att områdets närhet till storstadsområdena motiverar satsningar för att underlätta kortare vistelser i området. Satsningarna bör bl. a. inriktas på enkla övernattningsanläggningar. För att förbättra rekreationsmöjligheterna för de missgynnade grupperna är det naturligt att man satsar i enkla former inom närbelägna områden. Nedre bör vara ett intressant område i ett sådant sammanhang. Såväl som kommuner har långt framskridna planer på att utveckla campingplatser och enkla boendeformer inom området. kommun gör betydande insatser för att utveckla som en av baspunkterna. kommun planerar f. n. en mycket storsatsning pä , som, om den kommer till utförande, kommer att rikta uppmärksamheten också norr om . Svårigheterna att uppnå lönsamhet inom enkla boendeanläggningar i ett ensäsongsområde i denna del av landet är betydande. Kommunerna, som vanligen är huvudmän för denna typ av anläggningar, bör därför erhålla ett sådant stöd, som gör det möjligt att utveckla Nedre som rekreationsområde. De samlade satsningarna som görs och planeras inom Nedre bör emellertid kunna utveckla turismen under större delen av året, både för när- och fjärrturism. Beredningens slutsatser om att det statliga stödet skall koncentreras till åtta utvalda områden där flera redan är högexploaterade måste ifrågasättas både av rekreationspolitiska och arbetsmarknadspolitiska skäl. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statliga insatser för rekreation och turism i Ljusnandalen och Nedre . () () () AXEL () minab/gotab 1984 77720