mot · G7021337 · 1984-01-24 00:00:00 — Mellanalternativet är konstruerat på grundval av de konstanter som tagits fram för modellen och högalternativet utgår från att de framtagna konstanterna undervärderar sysselsättningseffekterna och övervärderar effekterna på bytesbalans och privatekonomin. Den första varianten av arbetstidsförkortning som har testats är med antagande om bibehållen lön, dvs. De beräknade effekterna framgår av tabell 3. Effekter av arbetstidsförkortning med full lönekompensation 1000-tal anställda, procent, miljarder kronor och kronor. Målvariabel Låg I Låg II Mellan Hög 1000-tal +130 +172 + 187 +223 procent + 5,8 + 6,7 + 7,2 + 8,2 kostnad, procent + 6,0 + 7,3 + 7,3 + 7,9 miljarder 5,3 6,4 4,8 - 3,6 Offentliga sektorns samlade budget miljarder + 0,8 1,5 + 2,0 + 4,1 Genomsnittsinkomst för sysselsatta efter skatt i kronor + 700 + 800 + 800 + 900 Det skall observeras att tabellen visar förändringar av målvariablerna. Beräkningen visar att sysselsättningen skulle öka med mellan 130000 och 220000 sysselsatta mer än om ingen arbetstidsförkortning görs. Lönekostnaden för företagen ökar med . Om förkortningen görs på t. ex. skulle arbetstidsförkortningen inteckna ett löneutrymme på , dvs. strax över den avtalsenliga höjningen 1983. Bytesbalansförsämringen är betydlig. 1982 var underskottet i bytesbalan sen nära 23 miljarder. I finansplanen 1984 beräknas bytesbalansunderskottet till något över 6 miljarder och något över 5 miljarder . En arbetstidsförkortning nu skulle således eventuellt fördubbla underskottet i bytesbalansen om man följer den senaste prognosen. Det är en rätt kännbar effekt. Även om arbetstidsförkortningen läggs ut kommer effekterna på bytesbalansen bli kännbara. Resultatet kan bli en åtstramning från regeringens sida, och en sådan kan mycket väl försämra resultatet av arbetstidsförkortningen på sysselsättningen. skall man komma ihåg att i samtliga beräkningar har relativt höga exportpriselasticitetstal använts. Enligt den reviderade finansplanen skulle en sänkning av exportpriset ge en marknadsandelsökning med 1,. I modellen är motsvarande lägsta värde 1,8. Reviderade finansplanen räknar enbart en del av exportvarorna, medan modellen räknar ett värde som genomsnitt för hela exporten. Modellen kan därför tänkas överskatta arbetstidsförkortningens effekt på exporten. Å andra sidan beror inte bytesbalansförsämringen enbart på minskad export utan också på att importen ökar genom att den privata konsumtionen ökar. I denna del är modellens resultat förmodligen inte överskattningar. Enhetsarbetskostnaden är att det mått som brukar användas för att mäta den s. k. konkurrenskraften. En ökad enhetsarbetskostnad försämrar konkurrenskraften. Tabellen visar att konkurrenskraften skulle påverkas kraftigt negativt, vilket i och för sig är en förväntad effekt. Enhetsarbetskostnaden kan ses som en mer långsiktig effekt av arbetstidsförkortningen. Den sämre konkurrenskraften kommer att ligga kvar om inte produktiviteten stiger snabbare i än i konkurrentländerna, lönerna ökar långsammare eller ytterligare devalveringar görs. Medan övriga effekter kan antas slå igenom under något/kommer som sagt den ökade enhetsarbetskostnaden att ligga kvar som en begränsning på den ekonomiska politiken . I dagens läge är emellertid den svenska relativa enhetsarbetskostnaden låg. Men en ökning på är ändå betydlig, i alla fall om den skulle ske ovanpå normala löneökningar. Sju timmars arbetsdag - lägre lönekompensation Om en kortare arbetsdag skall kunna genomföras är det troligt att stor hänsyn måste tas till bytesbalansen och konkurrenskraften. Det finns politiska skäl till detta men också realekonomiska (för en diskussion av detta se : Internationellt beroende och ekonomisk politik, stencil 1983). Det finns därför anledning att studera arbetstidsförkortningar där full lönekompensation inte ges för den genomsnittlige heltidsanställde. Man kan tänka sig att kombinera detta med en ökad summa transfereringar. Som diskuterats i tidigare avsnitt behöver inte full lönekompensation heller ges för att familjer med en heltids- och en deltidsanställd skall få samma familjeinkomst. Ett beräkningsalternativ har därför utgått från att lönekompensation ges i genomsnitt till . Resultaten av en sådan arbetstidsförkortning framgår av tabell 4. Beräkningen visar att en lägre lönekompensation ger fler jobb. Detta beror på att exportförlusterna blir mindre. Det senare framgår också av att bytesbalansen påverkas i mycket mindre gad negativt än i första fallet lönekompensation. Den större negativa effekt man kan spåra här är att den offentliga sektorns samlade ekonomi försämras mer, eftersom skatteintäkterna blir mindre. Dessutom minskar den genomsnittlige förvärvsarbetandes inkomster med . Denna senare uppgift måste givetvis tas mycket försiktigt. Avrundningsfelen i modellen gör sig här starkt gällande och själva konstruktionen av måttet - den genomsnittligt sysselsatte - är också egendomlig. Uppgiften kan ses som ett jämförelseindex på hur det går med inkomsterna på den enskildes nivå. Ges full lönekompensation ökade detta index med . sjunker det med . Effekterna av arbetstidsförkortning lönekompensation. 1000-tal anställda, procent, miljarder kronor och kronor. Målvariabel Låg I Låg II Mellan Hög 1000-tal +149 +191 +199 +229 procent + 2,9 + 3,8 + 4,1 + 4,9 kostnad,procent + 2,7 + 4,0 + 4,0 + 4,5 miljarder 2,6 3,5 2,7 2,0 Offentliga sektorns samlade budget miljarder 3,0 4,9 2,0 0,2 Genomsnittsinkomst för sysselsatta efter skatt i kronor 200 200 200 200 Denna lönekompensation skulle räcka till att ge alla familjer där kvinnan arbetade minst halvtid (och mannen heltid) en högre familjeinkomst . Detta hjälper emellertid inte de familjer med många barn som troligen har den lägsta levnadsstandarden, eftersom det i de flesta fall enbart är en försörjare i dessa familjer. En möjlighet är därför att i stället ge en lägre lönekompensation och komplettera detta med t. ex. kraftigt ökade barnbidrag. En sådan variant finns i tabell 5. Där har lönekompensationen sänkts till och kompletterats med skattefria transfereringar till hushållen på 4 miljarder. Det innebär t. ex. att det är möjligt att höja barnbidragen . Effekter av arbetstidsförkortning lönekompensation och med 4 miljarder i skattefria transfereringar. 1000-tal, procent, miljarder samt kronor. Offentliga sektorns samlade budget miljarder Genomsnittsinkomst för sysselsatta efter skatt i kronor De väntade effekterna på sysselsättning, enhetsarbetskostnad och bytesbalans uppträder givetvis. Eftersom lönekostnaderna inte ökar lika snabbt när lägre lönekompensation ges ökar inte exportpriserna lika snabbt och därmed blir inte marknadsandelsförlusterna lika kännbara. Det i sin tur innebär att den negativa sysselsättningseffekt som kommer från exportindustrin inte blir lika stor som i de föregående fallen. Konkurrenskraften påverkas ytterst marginellt i samtliga alternativ. Däremot faller genomsnittet för inkomsttagarna mer . Och därmed faller också den offentliga sektorns inkomster snabbare och underskottet växer mer än i tidigare fall. Det skall dock observeras att den stora sysselsättningseffekten torde verka positivt på statens och kommunernas utgifter för arbetslösheten. Eftersom denna effekt är synnerligen svår att göra om till en matematisk funktion ligger den besparingen inte med i modellens beräkning av effekterna på den offentliga sektorns budget. Enligt långtidsbudgeten 1983 är enbart statens utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder 15 miljarder. Om stora besparingar kan göras på denna utgift kan förmodligen en hel del av det i modellen framräknade negativa resultatet kompenseras. Det kan också - som en illustration - vara intressant att studera några beräkningar som utgår från villkoret att enhetsarbetskostnaden inte får påverkas. Det betyder att lönekompensationen måste anpassas till den produktivitetsökning som är följd av arbetstidsförkortningen. Med detta villkor kan man göra den beräkning som är uppställd i tabell 6. Det skall observeras att lönekompensationen är olika för de olika konstantuppsättningarna. Tabellen illustrerar att det är möjligt att bibehålla konkurrenskraften mätt som enhetsarbetskostnader, förkorta arbetstiden och få positiva effekter på sysselsättningen. Det skall också observeras att denna strategi lägger större kostnader på de enskilda inkomsttagarna. Det är möjligt att kompensera dessa bortfall av inkomst genom transfereringar på samma sätt som ovan. Dessa transfereringar belastar inte konkurrenskraften direkt men däremot det offentliga underskottet. För att kompensera inkomsttagarna för deras lägre standard skulle det behövas transfereringar på mellan 4 och 7 miljarder. Underskottet i den offentliga sektorn ökar då till mellan 9 och 13 miljarder. Som påpekats ovan kan säkert en del av detta underskott kompenseras av att utgifterna på arbetsmarknads- och socialbudgeter kan minskas. Effekter av arbetstidsförkortning med lönekompensationen anpassad till förväntad produktivitetsökning. 1000-tal anställda, procent, miljarder kronor och kronor. Lönekompensation Låg I Låg II Mellan Hög och förändring i målvariabler Lönekompensation, procent 55 45 45 40 1000-tal + 165 + 212 + 213 + 236 procent + 0,6 + 0,4 + 0,5 + 0,5 miljarder - 0,5 0,4 - 0,3 - 0,2 Offentliga sektorns samlade budget miljarder 6,1 8,9 - 6,7 - 6,0 Genomsnittsinkomst för sysselsatta efter skatt i kronor - 900 - 1400 - 1300 - 1600 Sju timmars arbetsdag - ingen lönekompensation En renodlad strategi för arbetsdelning har också beräknats i modellen. En sådan innebär att ingen som helst lönekompensation ges för arbetstidsförkortningen och att hushållens förlorade arbetsinkomster inte heller kompenseras med transfereringar från den offentliga sektorn. I tabell 7 framgår resultatet. Effekter av arbetstidsförkortning utan lönekompensation 1000-tal anställda, procent, miljarder kronor och kronor. Målvariabel Låg I Låg II Mellan Hög 1000-tal + 207 + 247 + 235 + 245 procent 5,7 4,9 5,1 4,8 kostnad, procent - 7,2 6,1 - 6,1 5,6 miljarder + 4,4 + 3,9 + 2,8 + 1,7 Offentliga sektorns samlade budget miljarder 14,8 15,4 14,2 13,2 Genomsnittsinkomst för sysselsatta efter skatt i kronor -2800 3200 3100 3300 Genom att lönekostnaderna minskar och företagen på grund av detta antas sänka sina exportpriser ökar sysselsättningen snabbt. Den lediga kapaciteten i företagen har också i detta alternativ räknats in i antagandena om arbetstidsförkortningens påverkan på produktiviteten. Denna strategi blir högst kännbar för de lönearbetande - men kapitalet kommer att kunna göra stora vinster på den, vilket framgår av att bytesbalansen förbättras. I stället försämras den offentliga sektorns ekonomi. Om underskottet inte kan lånas upp på den inhemska marknaden, kommer detta att innebära att räntebetalningar kommer att belasta bytesbalansen. Därför är de erhållna positiva effekterna på bytesbalansen av enbart kortsiktig karaktär. Man kan vara tveksam till utvecklingen av enhetsarbetskostnaden av det skälet att om ingen lönekompensation ges så minskar trycket på företagen att rationalisera och införa ny teknik. Detta innebär att de antagna effekterna på produktiviteten förmodligen blir betydligt lägre (eller att låg I blir mer orealistiskt) varför inte heller kostnaden för arbete per producerad enhet minskar i den takt som här räknats fram. Genomsnittsinkomsten för de sysselsatta efter skatt sjunker drastiskt med . Beräkningarna illustrerar de avvägningsproblem som diskuterats i avsnitt II. Men det framgår också av beräkningarna att det går att minska kostnaderna i form av försämrad bytesbalans, den offentliga sektorns underskott och inkomstbortfall för genomsnittsinkomsttagaren. jämförelser enklare kan man beräkna priset för ökad sysselsättning med utgångspunkt i modellens beräkningsresultat. Ett sådant pris skulle mäta hur mycket varje nytt jobb skulle kosta i termer av ökat underskott i bytesbalansen och ökat offentligt underskott mätt i kronor. Genom konstruktionen av dessa priser blir det möjligt att jämföra alternativen och var och en kan eventuellt lättare bedöma om intäkterna i form av bättre sociala förhållanden och fler nya jobb är värda uppoffringarna. Nedanstående tabell (tabell 8) visar priserna för mellanalternativet av konstanter i de olika beräkningarna. Det skall observeras att om man antar att både underskottet i bytesbalansen och underskottet i den offentliga sektorns budget betalas med utlandslån så kommer utlandsskulden i alternativen 2-4 att öka med resp. . per jobb, . per jobb och . Räknar man dessutom med intäkterna för alternativen 1 och 5 och drar dem från kostnaderna i motsvarande alternativ så skulle utlandsskulden öka med . per jobb i alternativ 1 och . i alternativ 4. Dessa beräkningar visar att effekterna är mycket beroende av hur arbetstidsförkortningen genomförs. Till dessa beräkningar skall givetvis läggas att i alternativ 1 stiger genomsnittsinkomsten med . efter skatt, medan genomsnittsinkomsten sjunker med . efter skatt i alternativ 4 och med . efter skatt i alternativ 5. Tar man med också denna effekt blir det en jämförelse i tre dimensioner. "Priset för arbetstidsförkortning Beräkningsalternativ (enligt tabellnr ovan!) Underskott i bytesbalans för varje nytt jobb (kr.) Offentligt underskott för varje nytt jobb (kr.) * ingen kostnad-i stället intäkt! Till resultaten måste ytterligare en kommentar fogas. Om arbetstidsförkortningen görs som förkortningarna , då veckoarbetstiden kortades från 45 , så skulle lönekompensationen räknas av från löneutrymmet och detta skulle bli möjligt eftersom arbetstidsförkortningen skedde . I så fall skulle inte den kortare arbetstiden innebära någon större belastning på bytesbalansen än vad som varit fallet om motsvarande löneökning i kronor och öre tagits ut. Problemet är om man kan räkna med något positivt nominellt löneutrymme . Under en följd av år har de svenska lönerna stigit i en betydligt långsammare takt än vad som gällt för ett vägt genomsnitt av konkurrentländerna. Ett studium av senaste Sverigestudie ger klart besked på den punkten. Den svenska konkurrenskraften har med andra ord återställts. Den senaste devalveringen har ytterligare förbättrat situationen. Eftersom konkurrenskraften är återställd finns det ingen anledning att tro att det inte skulle finnas något normalt löneutrymme i nominella termer. Därmed finns det ett utrymme för arbetstidsförkortningar enligt den modell man använde och . Ett problem för befolkningen kan vara att det löneutrymme som finns till stor del är nominellt och inte realt. Pengarna kommer att ätas upp av inflationen. Om lönerna således inte stiger i kronor räknat utan arbetstiden i stället kortas kommer den redan besvärliga situationen för många att förvärras. Detta kan innebära att det är svårt att mobilisera för en arbetstidsförkortning. Men frågan här är liksom i övrigt: Vad finns det för alternativ och hur kommer det att gå med reallönerna om dessa genomförs? Här skall i punktform ställas upp några slutsatser av beräkningarna: Beräkningarna visar att en kortare arbetsdag ger flera jobb. Denna slutsats förutsätter att de i modellen antagna sambanden gäller och att arbetstidsförkortningen sker . Annars kommer arbetstidsförkortningen att helt ätas upp av ökad produktivitet. Kostnaderna för de nya arbetena ligger främst på konkurrenskraften, bytesbalansen och på den offentliga sektorns budget. Konkurrenskraftförsämringen är dock marginell eller mycket liten i de alternativ där lönekompensationen är . Vad det gäller bytesbalans kommer effekterna inte att bli så stora som beräknats om arbetstidsförkortningen räknas av i avtalen. För den offentliga sektorn har de möjliga besparingarna på arbetsmarknadsbudgeterna inte räknats med. Därför överskattar modellens resultat kostnaderna för arbetstidsförkortningen på den offentliga sektorns budget. Beräkningsresultaten pekar på att mellan 130000 och 240000 fler kommer att sysselsättas om arbetstiden kortas från 40 till eller från 8 till . Det skulle innebära en sysselsättningsökning på . Beräkningsresultaten pekar också på att det är möjligt att genomföra en arbetstidsförkortning och i stort bibehålla den reala familjeinkomsten utan att ge formell full lönekompensation. Genom att kombinera en lönekompensation som enbart delvis ersätter bortfallet i månadslön med transfereringar riktade till de hushåll som har den lägsta standarden kan fördelningspolitiskt acceptabla lösningar uppnås. Genom arbetstidsförkortningen kommer skillnaden i mäns och kvinnors inkomster att jämnas ut. Denna effekt gör också att slutresultatet av arbetstidsförkortningen på familjeinkomsterna inte alls behöver vara desamma som för genomsnittsinkomsttagaren. En sådan modell för kompensation för inkomstbortfall skulle kunna ha betydande effekter på inkomstfördelningen. Typiska höglönegrupper skulle få en låg kompensation medan de lågavlönade skulle kunna kompenseras med transfereringar eller med (vilket förmodligen är svårare) någon typ av skattelättnad. Ett skattetekniskt problem är hur dessa åtgärder för de mest utsatta grupperna skulle konstrueras för att uppnå största möjliga effekt för de grupper man verkligen vill stödja. Genom en lämplig mix av åtgärder är det emellertid troligt att goda effekter kunde uppnås. IV De politiska kraven De politiska krav som föregående överväganden utmynnar i är enligt vår uppfattning följande tre: En förkortning av arbetsdagen bör genomföras före utgången av . Som ett första steg bör en minskning av arbetsdagen genomföras 1985. Speciella åtgärder måste vidtas vad gäller arbetstiden för skiftarbetande och arbetande med tunga och hälsofarliga yrken. Det inkluderar de typiska kvinnoyrkena inom vård och städning, som både är tunga och ofta utförs på obekväm arbetstid. Arbetstiden bör för berörda grupper minskas till eller . Uttaget av övertid måste begränsas. Med hänvisning till det anförda föreslås 1.att uttalar att en förkortning av arbetsdagen bör genomföras före utgången av , 2. att som ett första led i en förkortning till sex timmars arbetsdag hemställer hos regeringen om förslag om minskning av arbetsdagen fr. o. m. , 3. att hos regeringen hemställer om förslag om förkortning av arbetsdagen eller fr. o. m. för skiftarbetare och grupper med tunga och hälsofarliga yrken enligt vad i motionen anförs, 4. att hos regeringen hemställer om förslag till begränsning av övertid enligt vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1984 77673