mot · G80251 · 1984-10-17 00:00:00 — m. fl. Basenheten vid taxering (prop. 1984/85:9) 1 propositionen föreslås att det automatiska inflationsskyddet i inkomstskatteskalan avskaffas , dvs. motsätter sig detta. Vi menar i stället att det automatiska inflationsskyddet skall återinföras. föreslår vi att inkomstskatteskalan anpassas till den ursprungliga nivån enligt skatteöverenskommelsen. Dessutom föreslår vi att skattepolitiken långsiktigt inriktas på ytterligare marginalskattesänkningar 1988. Regeringen föreslår i denna proposition att inkomstskatteskalans indexuppräkning avskaffas. Motiveringen till detta sägs vara att hindra att retroaktivitetsförbudet medför att inte samma skatteskala kan tillämpas för alla skattskyldiga, dvs. i praktiken även på sådana skattskyldiga som har brutet räkenskapsår. Retroaktivitetsförbudet innebär att skatt eller avgift inte får tas ut i vidare mån än som följer av föreskrift som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skattskyldighet. Beslut som innebär sänkning av skatten kan tillämpas fullt ut. Hänvisningen till retroaktivitetsförbudet innebär således att höjningar av inkomstskatten är planerade av regeringen - annars skulle förslaget vara onödigt. Det är intressant att notera att regeringen nu öppet medger att den gjort stora avsteg från den skatteöverenskommelse som , och socialdemokraterna tidigare varit eniga om. Man talar i propositionen öppet om en "sänkning av basenheten jämfört med tidigare beslut och minskning av de tidigare beslutade marginalskattesänkningarna som fattades (prop. s. 3). I skatteöverenskommelsen 1981 kom man överens om en automatisk uppräkning av basenheten med i genomsnitt 5,. 1983 var siffran 5,. Regeringen har därefter sänkt uppräkningen av basenheten till och till . tendens och föreslår ingen uppräkning alls av basenheten . säger visserligen att man senare skall ta ställning till basenhetens storlek , men uppenbart är att man inte kommer att ta hänsyn till den Rättelse: S. 20, i Hemställan 2. Står: godkänner utformning Rättat till: som sin mening skattepolitiken. Vi vill påminna om att skatteöverenskommelsen 1981 innehöll en punkt om indexreglering, nämligen att det skall finnas någon form av skydd mot inflationen. Regeringen har frångått även denna del av överenskommelsen. Regeringen har anpassat basenhetens uppräkning till sitt inflationsmål på resp. . Det är redan uppenbart att inflationsmålet kommer att överskridas med god marginal. I själva verket tycks regeringen nu vilja få så stora prishöjningar som möjligt för att öka möjligheterna att nå målet 1985. Det är trots detta mycket osannolikt att inflationen kan begränsas till med den nuvarande utformningen av den ekonomiska politiken. Möjligheterna till detta torde i själva verket bli sämre som en följd av försämringen och till slut totala borttagandet av basenhetens uppräkning. Det innebär nämligen avsevärda skattehöjningar. Erfarenheterna från den period när indexreglering av inkomstskatten inte fanns, dvs. före den borgerliga regeringens införande av sådant skydd , visar entydigt att resultatet blir successivt skärpta skatter. Regeringsförslaget kan med andra ord betraktas som en avisering av framtida skattehöjningar. Vi anser detta vara en felaktig skattepolitik. avvisar skattehöjningar som medel inom stabiliseringspolitiken. Vi har i flera tidigare partimotioner till (se t. ex. motion 1983/84:1501 om skattepolitiken och motion 1983/84:2088 om den ekonomiska politiken) anfört skäl som tyder på att nu passerat skattetaket och därför inte bör genomföra fler skattehöjningar utan i stället gå vidare med fortsatta marginalskattesänkningar. bör ambitionen snarare vara att sänka det totala skattetrycket. har krävt sänkta marginalskatter och automatiskt inflationsskydd mot smyghöjningar av inkomstskatten. Vi såg den skatteöverenskommelse som träffades som ett värdefullt steg i en skattepolitik för ekonomiskt tillfrisknande. Det är med stor besvikelse som vi noterat att regeringen svikit den träffade överenskommelsen. Regeringens handlingssätt har skadat möjligheterna till samlade åtgärder för att ta vårt land ur krisen. Vi anser att marginalskatteöverenskommelsens intentioner måste fullföljas. I första hand måste skatteskalan anpassas till den nivå som ursprungligen beslutades . Därutöver kräver vi att skatteskalan indexregleras fullt ut. Ett ofullständigt eller helt uteblivet inflationsskydd innebär i praktiken stora skatteskärpningar för de enskilda inkomsttagarna. Om differensen mellan basenhetens uppräkning och den faktiska inflationen är kommer t. ex. margi nalskattesatsen för en vanlig inkomsttagare att vara högre än om det fanns fullständigt inflationsskydd. Det betyder i kronor räknat en skatteskärpning på . Eftersom anser att en sådan utveckling skulle vara mycket negativ för både de enskilda individerna och hela samhällsekonomin menar vi att det är helt nödvändigt att man återinför det fulla inflationsskyddet. Den marginalskattereform som omfattar är enligt vår mening inte tillräcklig. Vi vill därför gå vidare med fortsatta marginalskattesänkningar även . Det totala skattetrycket är f. n. (dvs. summan av alla skatter i förhållande till BNP). Detta skattetryck får inte höjas ytterligare. Önskvärda förändringar av olika komponenter i skattesystemet får således inte medföra att det totala skattetrycket stiger. Ambitionen bör i stället vara att åstadkomma en viss sänkning av skattetrycket. Inom ramen för oförändrad eller sänkt skattekvot måste marginalskatterna sänkas. Vi anser att intervallet för högst marginalskatt måste utsträckas till ca . inkomst i dagens penningvärde. Den s.k. brytpunkten är 1985 ca . och vårt förslag betyder således en väsentlig sänkning av marginalskatten för stora grupper inkomsttagare med normala inkomster. Marginalskattetaket bör sänkas till . Vi anser också att kvarvarande inslag av sambeskattning, bl. a. vad gäller inkomst av kapital, måste avskaffas. Det ovanstående innebär att skatteskalan rör sig i riktning mot ett proportionellt system. Vi anser emellertid inte att en helt proportionell inkomstskatt är eftersträvansvärd, utan ett visst inslag av progressivitet måste finnas kvar för att uppnå syftet skatt efter bärkraft. Ett sådant skattesystem som här beskrivs skulle bidra till ett gynnsamt skatteklimat. Det skulle få positiva verkningar på samhällsekonomin, bl. a. genom att individernas vilja till arbete och sparande premieras, och skattefusk minskas. Med hänsyn till gällande praxis vid tillämpningen av reglerna om motionsrätt i anslutning till propositioner är vi nödsakade att i detta sammanhang begränsa våra yrkanden till avslag på propositionen och ett uttalande om riktlinjer för skattepolitikens utformning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att bes(utar avslå proposition 1984/85:9, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av skattepolitiken. () () () ()