mot · G7021978 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. I budgetpropositionen bilaga 13, B 3 behandlas lån till bostadsbyggande. Regeringen föreslår att för detta ändamål anvisar ett förslagsanslag på 8360 milj. kr. Den största enskilda posten, 6400 milj. kr. gäller lån till nybyggnad. Nyproduktionen av bostäder har stadigt minskat. Trots socialdemokraternas yviga vallöften om att åter öka bostadsbyggandet om de fick regeringsmakten kan nu konstateras att nedgången i nyproduktionen har accelererat. 1983 nådde igångsättningen inte ens upp till 40000 lägenheter. Nedgången i nyproduktionen har i viss mån uppvägts genom att reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadsverksamheten ökat. Ändå har den totala byggverksamheten sjunkit . De bedömningar som görs beträffande byggandets omfattning för är skiftande och uppenbarligen mycket osäkra. Det enda säkra synes vara att igångsättandet fortsätter att minska. Länsbostadsnämnderna anser att 35 000 lägenheter kommer att påbörjas preliminärt år 1983-1985. I finansplanen anges siffran 33000 lägenheter . Båda siffrorna anger ett kraftigt minskat byggande. Utvecklingen 1983 ger vid handen att igångsättningen för stannar vid ca 30000 lägenheter. De selektiva stödinsatserna som regeringen riktar mot bostadssektorn ger som resultat en konstlad efterfrågan och en bostadsproduktion som med ca 40000 tomma lägenheter är felaktig. Eftersom vi avvisar flertalet av de selektiva bidragen påverkar detta också byggproduktionen. Nybyggnadsverksamheten minskar därmed. Mot denna bakgrund förefaller regeringens förslag om en ökning av lån till nybyggandet med 600 milj. kr. till 6400 milj. kr. Vi föreslår ett minskat anslag med 700 milj. kr. Under anslag B 3 återfinns även lån till ombyggnad med ett anslagsförslag på 1 800 milj. kr. Även om det inte direkt framgår innefattas här anslag till det s. k. ROT-programmet. Eftersom moderata samlingspartiet avvisat hela ROT-programmet kan här neddragning av anslaget göras med 400 milj. kr. Vid nyproduktion resp. ombyggnad av flerbostadshus utgår olika lån och räntebidrag till kommunala bostadsföretag och enskilda företag. erhåller 92-procentiga lån och 95-procentiga räntebidrag medan kommunala företag erhåller såväl 100-procentiga lån som räntebidrag. Denna skillnad i finansieringsvillkoren medför att enskilda fastighetsägare behöver ta ut en högre hyra för att täcka sina merkostnader för kapital. 1 1983/84. Förutsättningen för att uppnå en bygg- och bostadsmarknad i konkurrens är att konkurrenshindren blir undanröjda. En enhetlig belåningsgräns för alla byggherrekategorier ger ökade förutsättningar för konkurrens på lika villkor. Vi föreslår därför en gemensam lånegräns för alla byggherrar på . Detta medför en minskad belastning på statsbudgeten. beslöt att avskaffa de retroaktiva räntebidragen. Av statsfinansiella skäl anser vi emellertid att beslutet bör ändras så till vida att de särskilda kompensationer som kopplats till avskaffandet av de retroaktiva räntebidragen avvecklas per , vilket innebär en anslagsminskning med 500 milj. kr. Sammantaget kan anslaget därmed minskas med 1770 milj. kr. Med anledning av det ovan anförda hemställs 1.att beslutar att till Lån till bostadsbyggande för /85 anvisa ett förslagsanslag av , ett i förhållande till regeringsförslaget minskat anslag med , 2. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om 95-procentiga lån för alla byggherrar. () () () () ()