ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702843 · 1984-01-20 00:00:00 — Lantbruksnäringen har mycket stor betydelse för den totala sysselsättningen på . Vid en jämförelse med det gotländska näringslivets sammansättning med rikets framkommer två väsentliga skillnader: den stora andelen direkt sysselsatta i jordbruket, vilken är mer än så stor på , 17,mot rikets 5,. är därmed det län där jordbruksnäringen har den utan jämförelse största betydelsen. Industrin har en låg andel av sysselsättningen i länet, mot i riket. har också här en särställning genom att industrin har en mindre del av sysselsättningen än jordbruket. Av industrisysselsättningen svarar livsmedelsindustrin för ca en fjärdedel med ca 1000 anställda. På landsbygden svarar jordbruket för en avgörande del av sysselsättningen. Sockerbetsodlingen är betydande, ca 4300 ha av åkerarealen används för detta ändamål. sockerbruk sysselsätter ca 135 personer (plus ett ganska stort antal säsongsanställda). För åtminstone ytterligare två säsonger är driften tryggad vid sockerbruk genom det garantiavtal som finns mellan staten, konsumenterna, betodlarna och företaget. Men när avtalet går ut är framtiden oviss. Vid en sockerkonferens i åtog sig att öka importen av socker från . Genom en minskning av produktionen som blir följden av detta beslut kommer ett av bruken direkt i fara. En import av innebär socker. Det kan jämföras med sockerbruks årsproduktion på ca . förordade 1982 ett fullt utnyttjande av våra nuvarande sockerbruk och en självförsörjningsgrad vid normalskörd om = 54400 ha/. 1985 blir arealen 51 500 ha enligt riksdagsbeslutet . Det finns många skäl som talar för en ökning av arealen till den nivå, 54400, som sockernäringskommittén föreslog (bl. a. produktionsbalansproblemen inom jordbruket). Sockerbetorna har för stor betydelse från såväl regional- som sysselsättningspolitisk synpunkt. Dessutom har sockerbetorna stor betydelse från beredskapssynpunkt. Det är också viktigt med ett utvecklings- och forskningsarbete på detta område. Nya verksamheter baserade på socker- och kolhydratkunnande måste utvecklas. Detta är en tidskrävande process. Under det närmaste årtiondet måste därför staten medverka till att verksamheten vid alla bruk bibehålls. 1 1983/84.3 sami. Det är alltså mycket viktigt att minst nuvarande försörjningsgrad bibehålls för att driften vid sockerbruk och övriga sockerbruk skall säkerställas, men ett återställande av nivån bör vara målsättningen och att forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs, baserat bl. a. på socker/kolhydrater. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sockerbetsarealens storlek på och vid övriga sockerbruk samt vikten av forsknings- och utvecklingsarbete inom sockernäringen.
mot · G702847 · 1984-01-20 00:00:00 — 1983/84 847-850 m. fl. Frågan om bevarande av fjällskogarna har blivit alltmer kontroversiell. Naturvårdens och rennäringens intressen konfronteras med kraven på sysselsättning och behovet av skogsråvara. Även forskare, miljöaktivister, skogsägare och politiker deltar i debatten. Enligt utredare på rör det sig om fjällnära barrskogar. Det är gamla skogar med låg tillväxt. De absolut viktigaste områdena ur naturvårdssynpunkt utgör . Forskare vid skogshögskolan i uppger att i en internationell jämförelse ligger sämst till när det gäller att skydda skogsarealer i reservat och nationalparker. I skyddas av den totala skogsarealen mot t. ex. 1,i , 4,i och i . varnas också från forskarhåll för att föryngringen av fjällnära skogar kan bli hasardartad. Avverkningslinjen kan inte få något vetenskapligt stöd, alltså. Som referensområden för skogsforskningen är urskogarna i fjällvärlden ovärderliga. Även rennäringen protesterar med kraft mot avverkningar. Efter en bedömning och sammanvägning av de olika intressen som kommit till uttryck i debatten om fjällskogarna måste en slags "markanvändningsplan upprättas. Vad vi gör med dessa områden är av internationellt intresse och inte enbart en nationell angelägenhet. Det är angeläget att i första hand få fram ett skogspolitiskt beslut rörande de statliga skogarna. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande bevarande av fjällskogar. () () 1 1983184.3 sami Nr847-850
mot · G702853 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Inrättande i av ett regionalt utvecklingscentrum för industriell elektronik I en motion redogjordes utförligt för ett förslag till regionalt utvecklingscentrum förindustriell elektronik i . Det konstaterades i motionen att det är väsentligt för sysselsättningen i hela regionen att detta offensiva och väl förankrade förslag får en snabb och positiv behandling. Utvecklingscentrum skulle ge en betydelsefull stimulans för näringslivet i regionen. Förutsättningarna för teknikspridning i Bergslagen skulle avsevärt förbättras på ett område där klara utvecklingsmöjligheter erbjuder sig. Inom - med angränsande områden inom Bergslagen - finns många stora, medelstora och små verkstads-, stål- och cellulosaföretag, för vilka utvecklingen av ny teknik är av avgörande betydelse. har också flera intressanta elektronikföretag byggts upp. Det senaste i raden är . Ett intressant kunnande finns också på den offentliga sektorn i regionen. Som exempel kan nämnas lantmäteriverket och , där ny teknik - inte minst elektronik kommer till utnyttjande. För regionens företag skulle ett samlat utvecklingscentrum med aktiviteter på såväl utbildningens och forskningens som konsultationens områden utgöra en väsentlig stimulans. Under det år som gått har förberedelsearbetet fortsatt. Sålunda har bl. a. en särskild styrgrupp tillsatts med representanter från , , utvecklingsfonden, och kommuner samt högskolan . har för sin del konstaterat att det långsiktigt viktigaste projektet för att utveckla nya arbetstillfällen är uppbyggandet av ett utvecklingscentrum. Regeringen har beslutat () att uppdra åt och styrelsen för teknisk utveckling (STU) att gemensamt pröva förutsättningarna för att genomföra förslaget. I förutsättningarna ingår att den gemensamma utredningen bör sikta till att skapa underlag för att förverkliga projektet . Mot bakgrund av de möjligheter projektet inrymmer ter det sig angeläget att och arbete snabbt leder fram till ett avgörande beslut. För de parallellt pågående övervägandena om teknikspridning i Bergslagen bör detta projekt kunna bidra på ett konkret och handfast sätt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionalt utvecklingscentrum för industriell elektronik i . () AXEL () ()
mot · G702854 · 1984-01-19 00:00:00 — Ersättning för försenad idrifttagning av kärnkraftverk Enligt överenskommelse mellan staten och vattenfallsverket skall staten ersätta och för försenad idrifttagning av kämkraftsreaktorer. har godkänt detta avtal. reserverade sig mot detta beslut med hänvisning till uppenbara brister i avtalet samt att det över huvud taget knappast förelåg några ersättningsberättigade förseningskostnader. Med hänvisning till vad som yrkats i partimotion i denna fråga vill vi i denna motion anföra kompletterande argumentering. Det stora strömavbrottet var ett skolexempel på kärnkraftens begränsade reglerbarhet. Det är en klar bekräftelse på hur riktigt vårt påstående är att den elproduktion som vid kortvariga toppbelastningar eller vid driftstörningar i den ordinarie produktionen produceras med hjälp av gasturbin kan knappast ersättas med kärnkraftsel och bör därför inte vara underlag för ersättning. Det är också uppenbart att åtskilliga GWh el från oljekondens blir med nu gällande regler ersatt fast det inte kunde ersatts av större kapacitet kärnkraft. är tillgänglig effekt i idrifttagna kärnkraftverk ca 7 200 MW. Med 6 000 tim. full effekt ger det drygt . Produktionen av kärnkraftsel var 1983 ca . Det finns alltså en betydande marginal innan normalkapaciteten är utnyttjad för idrifttagna kärnkraftverk. En betydande del av den ökade elströmsförbrukningen används i s. k. avställningsbara elpannor. Denna förbrukning är befriad från skatt. Detta ökar väsentligt möjligheterna för kärnkraftsproducenterna att utnyttja gjorda investeringar och ger en betydligt ökad lönsamhet eller minskad förlust. Det är inte rimligt att staten avstår från mycket betydande skatteintäkter i storleksordningen 200-300 milj. kr. och ersätter ökade driftkostnader som sannolikt inte kunde minskas genom ökad tillgång på kärnkraftseffekt. Enligt vår bedömning är det endast vid extremt torrår som berättigade ersättningsanspråk kan uppkomma. Genom en osund prissättning kan kraftindustrin möjligen skapa en så snabb konsumtionsökning att ersättningsrätt kan uppstå. Detta menar vi i så fall är självförvållat och i sig till skada för en mer långsiktig elpolitik och därför på intet sätt skall premieras med skattepengar. konstaterade CDL i sitt yttrande till att kraftverksblocken 11 () och 12 (3) behöver tas i bruk . Nuvarande utbyggnadstakt för överensstämmer alltså helt med vad CDL har bedömt som lämpligt. Det är märkligt om detta skall medföra ersättningsrätt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att avslå proposition 1983/84:100 i den del som rör anvisning av 290 milj. kr. i ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer.
mot · G702855 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Vid folkomröstningen om kärnkraften blev resultatet att denna energikälla skall avvecklas fram . Omfattande forskningsinsatser pågår och planeras , dels för att ersätta kärnkraften, dels för att minska oljeberoende. Målsättningen är att tillvarata viktiga miljöintressen samt att minska de höga kostnaderna för oljeimport och annan import för vårt lands energiproduktion. Vattenkraften är hitintills och sannolikt för avsevärd tid framöver den mest miljövänliga och mest ekonomiska energiproduktion som går att åstadkomma. Det finns möjligheter att få fram betydande energitillskott genom förbättring av kapaciteten hos många redan befintliga vattenkraftverk. Dessa möjligheter är nödvändiga att utnyttja. I , i , finns en kraftstation, som genom sina två aggregat (2x11 MW = 22 MW) producerar ca 115 miljoner kWh . Förslag finns att bygga ut till ett tredje aggregat, vilket skulle öka produktionen med ca 23 miljoner kWh . Investeringskostnaderna för nämnda ökning av elproduktionen har beräknats till 130 milj. kr. Utöver den ökade elproduktionen innebär investeringen också att man erhåller minskade produktionsförluster vid underhåll samt lägre kostnader för den nödvändiga ombyggnaden av befintliga aggregat. Den planerade ombyggnaden innebär ingen ändring av nuvarande vattenhushållningsbestämmelser för och . Byggnadsarbetena kommer att medföra viss grumling av vattnet. Några bestående skador för fiske och uttag av råvatten torde inte uppstå. Om anläggningen färdigställs uppstår inga bestående skador på mark, fiske eller annat. Förslaget skulle innebära ökad tillgång till miljövänlig elenergi från vattenkraft. bör investeringen bli lönande. har f. n. och förväntas få en besvärande arbetslöshet för byggnads- och anläggningssysselsatta. En utbyggnad av kraftverk enligt ovan nämnda planer skulle , som beräknas till , betyda omkring 185 årsverken. Vi motionärer finner det därför välmotiverat att kraftverk byggs ut, dels för att få en miljövänlig utbyggnad av elproduktionen, dels för att, öka sysselsättningen för en av arbetslöshet hårt drabbad yrkesgrupp. Detta innebär även minskade utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en snar utbyggnad av kraftverk. () ()
mot · G702857 · 1984-01-19 00:00:00 — Ökade prospekteringsinsatser inom och Prospektering är ett av de allra viktigaste instrumenten när det gäller att lägga grunden till en på lång sikt livskraftig mineralindustri i . ligger i ett av de mineralrikaste områdena i världen. Grundbrytning i större skala äger rum i , och Bergslagen. Prospekteringen har till största delen utförts i områden nära fyndigheter i drift för att man härigenom skall kunna tillgodogöra sig gjorda investeringar i gruvor och anrikningsverk. Det statliga prospekteringsarbetet i bedrivs i , som härvid i första hand har att utnyttja SGU, vilket från har bildat ett för detta arbete särskilt statligt geokonsultbolag - - med huvudkontor i . Prospektering bedrivs även av och . Den mineralpolitiska utredningen syftade med sina förslag till att dels få till stånd en effektivare och mer omfattande "basprospektering, dvs. den prospektering som går ut på att finna nya fyndigheter i nya regioner, dels intensifiera prospekteringen i anslutning till befintliga gruvor och anrikningsverk, så att deras livslängd kan förlängas. Ägarintressena kring prospekteringen i de tre nämnda bolagen är starkt inriktade på undersökningsinsatser i , och Bergslagen, där de har gruvverksamhet. Detta har haft till följd att andra regioner har fått stå tillbaka trots att sannolikheten för fyndigheter kan vara väl så stor i dessa områden. och är mycket dåligt utforskade. Länsstyrelserna har på egen hand med egna medel anslagit . för prospektering, men dessa insatser är helt otillräckliga. Eftersom utvecklingen inom prospekteringstekniken går mot s.k. fullprospektering, dvs. en totalt förutsättningslös genomundersökning av storarealer i syfte att finna varje tänkbart slag av mineralfyndighet, finns det anledning att ompröva anslagens regionala fördelning. Sysselsättningsproblemen i får icke leda till att vi med våra begränsade resurser ger avkall på objektiva och rationella bedömningar i vad gäller insatserna på prospekteringsområdet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att en tiondel av prospekteringsanslaget för /85 används för utforskning av mineraltillgångar inom och .
mot · G702859 · 1984-01-20 00:00:00 — 1983/84 859-866 Råjärnsförsörjningen är naturligt nog av största betydelse för handelsstålsoch specialstålsindustrin. Några motionärer (s) påpekade detta i motion 1981/82:624. I motionen anfördes bl. a. i fråga om den framtida skrotsituationen att har skrot i allt större utsträckning börjat tillföras stålprocesserna som råmaterial. Orsaken är bl. a. att under en lågkonjunktur är priset på skrot lågt som tillgången är god. Skrottillgången kommer sannolikt att väsentligt minska . a. förväntas att kraftigt minska sin skrotexport. Det kan ifrågasättas om det över huvud taget blir möjligt att importera något skrot från . Vidare kommer genom användning av allt fler stränggjutningsanläggningar en mindre volym skrot att tillfalla stålverken. Det begränsade skeppsbyggandet medför också att tillgången på skrot minskar. Enligt vår uppfattning har man bland företrädare för den svenska stålindustrin bara konstaterat att en kris kan uppstå, utan att lämna förslag till åtgärder för att trygga järnråvaruförsörjningen eller för att möta en eventuell krissituation. Läget förvärrades ytterligare genom att masugnen i Spännarhyttan lades ner. Den framtida skrotsituationen, där de flesta länder har exportförbud av skrot, kommer således att innebära avsevärda svårigheter för stålverken att få tillräckligt med lämplig järnråvara. Den möjliga skrotimporten kommer sannolikt också att betinga ett mycket högt pris för varan. Den upprepade användningen av skrot kommer vidare att medföra kvalitetsproblem genom cirkulerande föroreningar. Metallurgin beräknas svara för av den totala kostnaden för framställning av handelsfärdigt stål. Det är därför ett livsvillkor att svensk stålindustri kan ha en internationellt sett konkurrenskraftig metallurgisk produktionsandel. Den av oss befarade ökningen av skrotimporten pågår nu och följer konjunkturuppgången. 1983 var importen av stålskrot till mer än tio gånger så stor som importen var . Prognosen pekar på en fördubbling av siffror. inträffade också en prishöjning. När det gäller kvalitetskraven inom stålindustrin är det nödvändigt att man har tillgång till jungfruligt material som malm. Intentionerna vid bildandet av var ju bl. a. att man skulle vidareförädla den svenska järnmalmen. förbrukning av köpskrot har emellertid tiodubblats . signaleras en högst avsevärd stegring. Sker en ökad skrotförbrukning genom tillsats av skrot och bottenlåsning av konvertrar, trots att i andra sammanhang stora ansträngningar görs för att sälja Norrbottensmalm, då måste många frågetecken sättas inför denna hantering. I , där metallurgin i samtliga verk utom är skrotbaserad, hyser man allvarlig oro för framtidens skrotförsörjning. Staten, som tagit ett betydande ansvar vid tillkomsten av , har också fått medverka vid omstruktureringen av specialstål/rostfritt. Det måste vara av intresse för staten att stålindustrins råjärnsförsörjning tryggas för framtiden. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en utredning om landets långsiktiga försörjning av stålskrot. () () () () () ()
mot · G702860 · 1984-01-20 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av en handelsgödselfabrik sårbarhet vid avspärrning eller krig ökar genom att exempelvis beredskapslagren av handelsgödsel föreslås minskas. Den ökar också genom att produktionen av svensk handelsgödsel har minskat. Råvarorna till den nuvarande svenska produktionen av handelsgödsel importeras. Detta försätter landet i den situationen att en nationell självförsörjning med mat vid en långvarig konflikt eller avspärrning kan vara i fara. Det projekt som vpk vid upprepade tillfällen framfört här i om handelsgödselframställning i malmfälten skulle kunna undanröja den bristen i vårt totalförsvar. Till detta skall också det faktum läggas att den tänkta produkten från skulle vara i huvudsak kadmiumfri till skillnad från de produkter som marknadsförs i . Förutsättningarna för en handelsgödselfabrik i är enastående goda. Samtliga råvaror som behövs finns i länet. De råvaror som det i första hand gäller är kväve, fosfor och kalium. Ammoniak som innehåller kväve kan framställas ur koksverksgasen vid i . Fosfor finns i apatit, som är rikligt förekommande i järnmalmsgruvorna och gråbergshögarna i malmfälten. Kalium kan utvinnas som biprodukt vid aluminiumtillverkning ur den glimmer som finns i stora mängder i anrikningssanden i den Bolidenägda Aitikgruvan. Kalksten som också behövs kan brytas på flera platser i . Norvijaure i kommun, i kommun och Prästholm i kommun kan nämnas som lämpliga råvaruställen för kalkbrytning. Talk, som förhindrar att gödselmedlen klibbar, kan utvinnas ur täljstensfyndigheterna vid Lautakoski i kommun. Svavelsyra som också behövs vid processen kan fås ur Kaunisvaaramalmen. Spårämnen som borater och perborater är möjliga att utvinna ur turmalin som finns i anrikningssanden i Aitikgruvan. Magnesium och de metallurgiska spårämnena finns i överflöd i . Vpk har i annat sammanhang framlagt en motion om ett aluminiumsmältverk i . Dess produktion förutsattes vara baserad på råvaror främst från Aitikgruvan. Dessa båda förslag sammanfaller på så sätt att kaliumet kommer fram som en biprodukt vid aluminiumframställning. Dessutom måste beaktas de omfattande regionalpolitiska och lokaliseringspolitiska fördelar man skulle uppnå vid ett genomförande av här framlagt förslag. Många kommuner i skulle få väsentliga sysselsättningstillskott. En samhälleligt nödvändig produktion skulle komma i gång. Ett från samhällsekonomisk och sårbarhetssynpunkt mycket välmotiverat industriprojekt skulle startas i värst arbetslöshetsdrabbade län. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås att hos regeringen hemställer om att förslag föreläggs , som möjliggör uppbyggande av en samhällsägd konstgödseltillverkning i malmfälten. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702863 · 1984-01-19 00:00:00 — Auktorisation att utföra typprovning för träindustrin Träteknikcentrum i har under bedrivit sin verksamhet till stor nytta för den norrländska träförädlande industrin. De förhoppningar som inledningsvis regionalt ställdes på en nyetablering av ett i har mer än väl infriats, och de utvecklingsoch forskningsresurser som finns där tas alltmer i anspråk för att utveckla norrländska träprodukter. Träteknikcentrum i har som speciellt kompetensområde utvecklingsarbeten avseende trappor, dörrar, fönster och olika limmade komponenter. kan ge den norrländska träförädlingsindustrin ökad konkurrenskraft genom förbättrade produkter. För den framtida utvecklingen inom och för en bättre konkurrenskraft för den norrländska träförädlingsindustrin behöver den nuvarande verksamheten utökas med auktorisation för att utfärda de provningsintyg som erfordras för att statens planverk skall typgodkänna en produkt för byggnadsändamål. Denna auktorisation bör omfatta Träteknikcentrums speciella kompetensområden avseende dörrar, fönster, trappor och limmade komponenter. När ett norrländskt träföretag har tagit fram en ny produkt, ofta i samarbete med Träteknikcentrum i , måste denna produkt nu skickas ned till statens provningsanstalt i för att man skall få ett provningsintyg utfärdat. Detta innebär en stor kostnad för det tillverkande företaget: det tar mycken tid och personresurser i anspråk, och det medför en försämrad konkurrenssituation. Tid och resurser skulle sparas om Träteknikcentrum i fick möjlighet att utfärda de provningsintyg som är nödvändiga för produktens godkännande. För Träteknikcentrum i skulle provningsverksamheten bli ett viktigt instrument för ett fördjupat samarbete med den norrländska träindustrin och vara till stor nytta för den framtida utvecklingen. har tillkommit genom ett föredömligt samarbete mellan den norrländska industrin och staten, och det kan anses som ett viktigt vidare steg i utvecklingen av denna verksamhet att regeringen genom sina underlydande industriella organ tar initiativ till att ge Träteknik, avdelningen i , auktorisation att utfärda de provningsintyg som behövs för typgodkännande av statens planverk av en produkt för byggnadsändamål. Denna auktorisation bör i första hand omfatta nu beskrivna områden, där har speciell kompetens. Med stöd av det anförda anhåller jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande möjligheten att utfärda de provningsintyg för träprodukter som behövs för att statens planverk skall kunna typgodkänna en träprodukt för byggnadsändamål.
mot · G702864 · 1984-01-19 00:00:00 — m. fl. Lån till ett regionalt investmentbolag i Det är viktigt att man inom tar till vara utvecklingsmöjligheterna inom de små och medelstora företagen. I många fall är det här fråga om att skaffa fram riskvilligt kapital för att möjliggöra en expansion. Genom riksdagsbeslut har det skapats ekonomiska ramar för statens medverkan i regionala investmentbolag. I diskussionen under förberedelsearbetet för propositionen förekom med bland de län till vilka man ansåg att ett sådant bolag borde förläggas. Arbetet med att få till stånd ett regionalt investmentbolag i länet startade . begärde statens medverkan i etableringen av ett utvecklingsbolag i länet. Industridepartementet har informerats om pågående arbete med att få till stånd ett investmenbolag i länet. Vikten av att statliga medel för ändamålet reserveras ur den ram som beslutat om har också betonats. Arbetet med ett regionalt investmentbolag i har fortskridit så långt att grundkapitalet till ett bolag - Ventex - nu finns framme. Ett antal privata intressenter har tillskjutit ett belopp som erfordras på den punkten. En förutsättning för att Ventex skall fungera som avsett är emellertid att staten tillstyrker lån på speciella villkor till bolaget. Så har skett på andra håll i landet. Så bör ske även i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lån på speciella villkor till ett regionalt investmentbolag i . () () () () AXEL () ()