mot · G702943 · 1984-01-23 00:00:00 — m. fl. Höjda skatteavdrag för underhållsskyldiga Rätten till avdrag för underhållsbidrag är . Detta belopp har varit oförändrat sedan ett årtionde tillbaka, då det höjdes med . har väsentliga förändringar i de ekonomiska och sociala förhållandena i landet skett, vilka påverkat de underhållsskyldigas situation. Detta påkallar någon form av åtgärd. Uppmärksamheten på de underhållsskyldigas förhållanden ledde till vissa familjerättsliga reformer. Reglerna för fastställande av underhållsbidrag gjordes då noggrannare och bättre anpassade efter de betalningsskyldigas ekonomiska bärkraft. Uppräkningsregeln för bidragsbelopp mildrades något. En rad omständigheter har emellertid medfört, att strävan att förbättra de underhållsskyldigas läge motverkats och inte slagit igenom. De allmänt försämrade reallönerna och den stigande arbetslösheten har försvagat stora grupper underhållsskyldigas betalningsförmåga. Av särskild betydelse är därvid, att underhållsutgifterna redan i utgångsläget för många varit den utgiftspost, som fört deras behållna inkomst ned mot existensminimum. Det finns dessutom en kvarstående inkonsekvens i beräkningen av bidragsbeloppen. De nya bestämmelserna bygger på ett fastställande av barnkostnaden och på ett system för uppdelning av densamma efter bärkraft. Detta står i överensstämmelse med ursprungliga formulering om bidrag till barnets försörjning efter förmåga. Uppräkningsregeln står emellertid i motsättning härtill. Genom sänkningen i genomsnittlig ekonomisk standard och den samtidiga automatiska uppräkningen sker normalt en förskjutning uppåt av underhållsbeloppets andel av barnkostnaden och av den bidragsskyldiges behållna nettoinkomst. För många bidragsskyldiga främst för dem som har att betala till två eller flera barn har läget alltid varit betungande. Med reallönesänkningar och av krisen föranledda inkomstbortfall kan en drastisk försämring inträda, vars konsekvenser kan följa den underhållsskyldige under långtid framåt. En allvarlig negativ verkan av en tyngre ekonomisk börda är i många fall, att t. ex. en lågavlönad eller arbetslös underhållsskyldig saknar tillräckliga materiella möjligheter att utöva umgänge med barnet. verkar ett av de för barnet viktiga syften, som lagstiftarna velat uppnå med sina reformer beträffande umgängesreglerna. En viktig men kanske ofta förbisedd omständighet är, att allt fler kvinnor blir underhållsskyldiga. Detta är en följd både av frigörelser ur otillfredsställande äktenskap och av att den manliga parten får vårdnaden, endera via frivillig överenskommelse eller genom rättsutslag. 1 och med dessa familjesociologiska tendenser uppstår alltså en växande kategori kvinnliga underhållsskyldiga, av vilka många har en svag betalningsförmåga. Den s. k. ensamförälderkommittén har i sitt betänkande föreslagit, att avdragsrätten för underhållsskyldiga skall avskaffas. Detta förslag framstår inte bara som synnerligen utmanande mot en grupp hårt pressade människor. Det visar också på en total oförståelse för de senaste årens ekonomiska och sociala utveckling i landet. Det strider mot de tänkesätt som väglett familjerättsliga reformarbete . Sammantaget talar de olika omständigheterna tvärtom med tyngd för en höjning av de underhållsskyldigas avdrag. Avdragsmetoden är visserligen inte en idealisk form, men representerar den enda praktiska vägen att uppnå det nämnda syftet. Det får bli en mer långsiktig fråga att utarbeta en eventuellt rättvisare metod. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslås att beslutar att avdraget för underhållsskyldiga fr. o. m. höjs till . per barn och år. (vpk) (vpk)