mot · G7022397 · 1984-01-25 00:00:00 — och statliga sysselsättningen i Marinens och försvarsmaterielindustrins () sysselsättning svarar för av den totala sysselsättningen i kommun. är enligt FK78 den kommun i landet som näst efter är mest beroende av sysselsättningen inom försvaret. har antalet försvarssysselsatta i minskat med nära 3 000 och med ca 2 000. Detta innebär att staten inom den militära sektorn i dragit in arbetstillfällen som motsvarar ett regemente eller en flygflottilj ungefär . Nedskärningstakten förefaller komma att öka . Omkring 1100 jobb befaras försvinna under detta decennium, vilket motsvarar en nedläggningstakt med ett regemente . Konsekvenser av försvarsbeslut m. m. I underlaget till försvarsbeslut beräknades en minskning av de försvaranställda i med netto 175 årsarbeten (225 minus KA officershögskola i 50). Enligt CM:s senaste planeringsramar blir emellertid minskningen /89 ca 300 årsarbeten. Effekterna av underhållsutredning är svåra att bedöma men f. n. räknar kommun med att 80-100 arbetstillfällen går förlorade. har minskat med 427 årsarbeten. har personalstyrkan halverats. Antalet anställda under befälsutbildning som utbildas i under sådana förhållanden att de mantalsskrivs i kommunen beräknas minska motsvarande 300 årsarbeten 1980-1989. Totalt innebär detta för en sysselsättningsförlust med omkring 1 100 årsarbeten , vilket blir en långt större minskning än regeringen och var medvetna om då försvarsbeslut fattades. För som hr av marinens personal räknade man med omkring minus 70 årsarbeten i förarbetena för försvarsbeslutet. Omfattande byggnads- och anläggningsinvesteringar pågår emellertid vid . CM, som tidigare flyttat bort en betydande del av sysselsättningen vid till Muskövarvet, har kraftigt byggt ut vpl-utbildningen i på bekostnad. Enligt uppgift från personalorganisationerna i har utbildningen av ca 1 000 vpl förts över till . Ytterligare överflyttning förefaller vara aktuell med tanke på de investeringar som pågår i . Genom att KA 2 flyttats till nytt etablissemang i Rosenholm står numera Gräsvik tomt. Regeringen går med på CM:s förslag om nedläggning av etablissemang , som har förläggnings- och utbildningskapacitet ungefär motsvarande ett helt regemente. har en våningsyta på nära och ett byggnadsvärde som torde belöpa på 100-150 milj. kr. Anläggningen har rustats upp för ca 40 milj. kr. Nedläggningen av leder till en hel kedja av ombyggnader, upprustningar och omdisponeringar i före en kostnad på ca 22 milj. kr. och vidare ianspråktagande av delar av en kasern som avses byggas i . Två mycket stora byggnadskomplex kommer alltså att stå tomma i som dels skulle kunna användas för att öka marinens utbildning där, dels för förläggning av annan statlig verksamhet till kommunen. Fortsatta investeringar i skulle kunna besparas. Sysselsättningen i den övriga statliga verksamheten Även inom övrig statlig verksamhet har stora neddragningar skett i . Marinens livsmedelsindustrier och proviantbod med 32 anställda lades ned 1977. FFV lade 1977 ned den centrala beklädnadsverkstaden med 107 anställda, som sedan fick överta. flyttade marinens gymnasieskola med 30 anställda över till den kommunala vuxenutbildningen. flyttade 140 tjänster till . Uppskattningsvis har SJ plockat bort 50-100 jobb i . Inom kustbevakning, tull och lots har troligen 50-talet jobb försvunnit och ytterligare minskningar har aviserats. Totalt betyder detta att ca 600-700 jobb dragits in av staten eller förts över på kommun och landsting - i det senare fallet ansvarar ju kommunens skattebetalare för lönerna. Enbart minskade antalet sysselsatta inom den statliga affärsdrivande verksamheten med mer än en tredjedel, vilket är den största minskning någon residensstad i landet drabbats av. Dessa åtgärder har genomförts med suveränt borseende från de statliga riktlinjerna för regionalpolitiken och i regel utan några kontakter med och kommunen. I andra delar av landet har man från statens sida försökt vidta olika åtgärder för att minska de negativa effekterna av statliga sysselsättningsneddragningar. För del har några sådana åtgärder inte ens förts på tal. Inom den civila statliga verksamheten fortsätter också nedskärningarna. Uddcomb (Statsföretag), som 1977 hade ca 750 anställda, har 250. Trivab (Eiserkoncernen) med 60 anställda lade ner sin tillverkning i . Statliga räddningsaktioner har lyst med sin frånvaro. har beslutat lägga ner i och länet sorteras in under Malmökontoret. Länsåklagarväsendets regionala administration skall enligt riksdagsbeslut flyttas till . En statlig betongprovningsfilial lades ner 1982. har flyttat sin regionala TV-redaktion till . vill dra in ytterligare poststationer inom kommunen. Samhällsföretags administration i föreslås flyttas till . Flyttning av sambandscentral till har också förts på tal. Regionaliseringar av den statliga verksamheten En negativ faktor för utgör de regionaliseringar som sker inom den statliga verksamheten. Verksamheter som tidigare haft länen som underlag organiseras om och inordnas i större regioner där regionkontoren förläggs till orter där den statliga verksamheten är långt mer utbyggd än i . Därmed berövas kommunen statliga sysselsättning och dessutom påverkas enskilda företag och branschorganisationer m.fl. till samma åtgärder. Exempel på sådana regionaliseringar förekommer ofta inom den statliga affärsdrivande verksamheten. Ett exempel utgör postverket, som inordnat västra i . Inom den civila statliga verksamheten kan Samhällsföretag vara ett exempel. Det föreslås nämligen att vid en omorganisation skall västra delen av länet läggas till och återstoden till . På litet urholkas möjligheterna för att bestå som eget län och ställning som residensstad. Genom beslut om flyttning av länsåklagarkansliet till kommer att berövas sin enda återstående regionala funktion. Konsekvenser för av den minskade statliga sysselsättningen Inget annat primärt centrum eller någon residenskommun i har drabbats av statliga sysselsättningsnedskärningar som just . Ingen residenskommun har haft en så negativ befolkningsutveckling som under 1950-1983. Samtliga övriga residenskommuner i har ökat sin folkmängd, somliga av dem mycket kraftigt. 1950 hade kommunen 63668 invånare och har ca 59616. Till följd av de statliga nedskärningarna har måst omstruktureras från militärstad till industrikommun. Detta har skett med mycket stora ekonomiska uppoffringar från kommunernens sida och med alltför ringa hjälp ifrån staten. När även sysselsättningen inom det enskilda näringslivet sviktar - t. ex. Ericssonkoncernen, som 1977 hade mer än 2000 anställda i , har f. n. ca 1 400 - måste staten börja hjälpa till. situation hade varit bättre om en högskola hade funnits. I residensorterna runt om har lagts en ring av högskoleorter medan fått nöja sig med en mycket klent dimensionerad YTHutbildning. och är de enda län som saknar egen högskola. Även i ekonomiskt besvärliga tider finns det möjlighet att bygga ut nya högskolor, vilket tillkomsten av högskolorna i och visar. har tidigare uttalat att staten har ett särskilt ansvar i de orter där de statliga arbetstillfällena minskat och där staten är en stor arbetsgivare. beslöt att den offentliga sektorn skall i större utsträckning än förut användas i det regionalpolitiska arbetet. När det gäller områden i landet som i första hand bör komma i fråga vid lokalisering av statlig verksamhet uttalade att efter skogslänen skall sydöstra och prioriteras. För , som förbigåtts vid utlokaliseringen av statliga verk och vid högskoleutbyggnaden , har dessa uttalanden avsatt föga då det gäller konkreta resultat. Kommunen har visserligen fått en, om än liten, utbyggnad av YTH-utbildningen, marinens officershögskola och Statshälsans centrala administration har förlagts dit. Totalt uppgår emellertid denna ersättning för minskad sysselsättning inte till 100 nya årsarbeten och är alltså klart otillräcklig. Självfallet kan inte varje kommun erhålla samma antal nya statliga jobb som de som av olika skäl och i olika sammanhang måste dras in. För del har emellertid de statliga nedskärningarna varit av sådan omfattning och pågått att nya nedskärningar måste kompenseras med annan statlig verksamhet. Att det går att förbättra situationen för visar de hänsynstaganden som staten tagit då det gäller försvarssysselsättningen i bl. a. , och på . Att det går att förlägga sysselsättning inom försvaret utanför framgår också av de överflyttningar som skett till exempelvis och . Ett annat exempel är , som flyttas från till . Åtgärder för att förbättra den statliga sysselsättningen i Här skall ges några exempel som av utrymmeskäl inte kan motiveras utförligt: - Särskilt de statliga affärsdrivande verken fråntas möjligheterna att själva besluta om omorganisationer som går emot de regionalpolitiska målen. - Sysselsättningen inom marinen omfördelas så att i någon mån kompenseras för redan gjorda indragningar. Sjökrigshögskolan lokaliseras till i stället för att flyttas till . Den vpl-utbildning som flyttats från till flyttas tillbaka till . - Gynnandet av Muskövarvet på bekostnad upphör. m. fl. stationer isbrytare, sjömätningsfartyg o.d. i och underhållet förläggs till . Ubåtsunderhållet flyttas till i enlighet med tidigare ställningstagande av vid behandlingen av proposition 1983/84:165. - Myndigheter med anknytning till försvaret flyttas till i likhet med vad som skett till , m. fl. Som exempel kan nämnas att ÖEF delar av FMV, FRI, och FRA. Försvarets datacentraler, försvarets bok- och blankettförråd och försvarets läromedelscentral är andra objekt som bör kunna liga i (och ). - får egen högskola, förlagd till , samt filial till teknisk fakultet. - Nytillkommande statlig verksamhet inom såväl försvaret som den civila sektorn lokaliseras till . - blir eget yrkesinspektionsdistrikt med administrationen i . Åberopande vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av statliga insatser för att upprätthålla sysselsättningen inom kommun. () () Antalet anställda vid flottan, kustartilleriet och marinverkstäderna/ 1940-1983 8 148 5 496 4 637 3 790 3 210 2 626 Antalet anttlllda vid marinen inklusive varvet, LM och 1950 1913 Kommunkansliet i har , i två rapporter benämnda Regionalindelningar som berör , redogjort för lokaliseringen av regionkontor i . Rapporterna omfattar statliga organ, intresseorganisationer, politiska partier, , banker och försäkringsbolag som har en regional områdesindelning och organisation. I rapporterna framgår att regionkontoren har förlagts utanför , i första hand till , därefter företrädesvis till och . I finns endast ett regionkontor: länsåklagarmyndigheten för och , vilken planeras att flyttas till . Nedan redovisas antalet anställda vid regionkontoren i . Summa 1 768 126 219 243 14 160 6 Sysselsättningsutvecklingen inom den statliga sektorn för primära centra 1975-1980. (Index 1975 = 100) Statliga myndigheter affärsdrivande verk O*"** mymålgktitt minab/gotab 1984 77785