mot · G7022037 · 1984-01-23 00:00:00 — och i Regionalpolitiska åtgärder i Problemen på arbetsmarknaden i är nu större . passerade antalet arbetslösa i länet 10000-nivån sedan arbetsförmedlingsstatistiken infördes. /84 fanns 1281 fler arbetslösa än /83, som antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat med 542 . Länet kommer näst efter vad gäller arbetsmarknadsproblemens storlek och omfattning. Det är denna utveckling som formulerades i arbetsmarknadspropositionen att vi fått en vändning i den besvärliga arbetsmarknadsutvecklingen. Antingen är den socialdemokratiska regeringen omedveten om den dystra verkligheten eller så försöker man dölja den. Trots att tillhör de 2-3 hårdast drabbade länen i landet finns det inga som helst aviserade insatser i regeringens budgetproposition som särskilt riktar sig mot arbetsmarknadsproblemen i . Därför är det motiverat med en beskrivning av problemens omfattning som en bakgrund till förslag på olika sysselsättningsskapande insatser i . Syftet med denna bakgrundsbeskrivning är inte att svartmåla utan att få den nuvarande regeringen uppmärksam på situationens allvar och peka på de positiva möjligheter som finns i länet. Som framgår av denna motion finns en rad åtgärder som är både tänkbara och önskvärda och som på kort sikt kan motverka arbetslösheten och som på litet kan skapa en grund för nya arbetstillfällen i länet. fanns det 10040 kvarstående arbetssökande utan arbete och aktuella för omedelbar placering på arbetsförmedlingarna i . uppgick antalet kvarstående lediga platser i länet till 313. Detta betyder att rent teoretiskt gick det 32 sökande på varje ledig plats. Motsvarande siffra för riket som genomsnitt var 14. Vidare fanns 8256 personer i någon form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd, varav främst i beredskapsarbeten. Relateras arbetssökandetalen till antalet personer i arbetskraften framgår att tillhör de 2-3 län i landet som har den högsta arbetslösheten. Dessutom uppvisar en av de största ökningarna av arbetslösheten i landet i jämförelse med /83. Som ytterligare exempel på den regionala obalansen kan nämnas att tillhör de 2-3 län i landet som har den lägsta förvärvsfrekvensen, det lägsta antalet arbetstimmar per invånare samt det högsta antalet förtidspensionerade. En av huvudorsakerna till länets stora problem är det starka beroendet av basindustrierna. Det är bara som har en större andel sysselsatta inom basnäringarna än . Basnäringarna, som är mycket exportberoende, har omfattats av en omstrukturering. har gjort en regional och branschvis analys av den svenska industrins nedläggnings- och förnyelsebehov . Regionen , dit definieras i denna rapport, sägs ha den klart sämsta strukturen. står, med utgångspunkt i alla prövade förutsättningar, inför en snabb förnyelse- och nedläggningsprocess . Det finns ett uppskattat förnyelsebehov i regionen av 45000-65 000 arbetstillfällen, varav en hel del kan härledas till . Mot bakgrund av arbetsmarknadsproblemens storlek och omfattning är det minst sagt anmärkningsvärt att inte regeringen anvisat några särskilda åtgärder för inom närings- och arbetsmarknadspolitikens områden. Kanske skall detta uppfattas som att den socialdemokratiska regeringen accepterar den mycket kraftiga regionala obalansen som så hårt drabbat ? I så fall är vi snart återigen framme vid 1960- och 1970-talens flyttlasspolitik. I accepterar vi inte den rådande situationen och utvecklingen. I stället förordar vi en politik som, genom ett förbättrat klimat för mindre och medelstora företag, minskar länets beroende av några få stora basindustrier. En sådan politik grundlädes under år i regeringen. Den måste fullföljas av den nuvarande regeringen om vi skall uppnå bestående resultat. Dessutom krävs särskilda insatser inom regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. För /84 disponerar i 18 milj. kr. för regionala utvecklingsinsatser. Dessa insatser fördelas på lokaliseringsoch investeringsbidrag, glesbygdsstöd samt projektverksamhet. Anspråken på lokaliseringsmedel kan väntas öka , vilket påkallar ett behov av en anslagsökning /85. Dessutom kan det vara motiverat med att stödförordningen och anvisningarna från statens industriverk utvidgas så att även t. ex. produktutveckling och marknadsföring i större utsträckning än kan främjas med lokaliseringsstöd i projekt där andra väsentliga delar av verksamheten får stöd. Detta gäller inte minst inom den areella sektorn där den industriella delen inom t. ex. äggproduktion, tomatodlingar och fiskodlingar kan ges stöd men inte odlingsdelen. I detta sammanhang bör även stödområdesindelningen i länet ses över i syfte att få en mer regional rättvis balans. Glesbygdsstödet i uppgår preliminärt till 8 miljoner för /84. Stödet har rönt stort intresse och antalet ansökningar ligger på en mycket hög nivå i länet. Stödinsatsen per arbetstillfälle har visat sig vara låg, då den i genomsnitt understiger . Den nuvarande medelstilldelningen för glesbygdsstöd är alldeles för liten och räcker inte för att tillgodose behovet. Det är alltså nödvändigt och motiverat med en väsentlig ökning av glesbygdsstödet. De projektmedel har till förfogande skall komplettera andra stödformer, t. ex. vad avser konsultinsatser och försöksverksamhet. I många projekt finns flera olika finansiärer som gör att totalinsatsen kan bli av betydelse. Intresset för och efterfrågan på stöd till olika projekt har ökat i länet. Därför är det viktigt att projekt som kan ge ett viktigt sysselsättningstillskott inte omöjliggörs därför att har för litet medel. Genom projektmedel kan gå in och stödja vissa verksamheter som anses vara av betydelse och på så sätt intressera andra för att också gå in och anslå medel. Mindre och medelstora företag samt industriell utveckling Industrins andel av den totala sysselsättningen i motsvarar 31,. Av dessa arbetstillfällen inom industrin återfinns i stora koncerner med mer än 500 anställda. Det är också detta som gör länet så känsligt för strukturförändringar. För att bryta det ensidiga beroendet av några få stora koncerner måste det till en satsning på den mindre och medelstora företagsamheten. I detta syfte måste utvecklingsfonden ges ett flexiblare ansvar och resurser för småföretagarstöd. Detta kan ske genom t. ex. en bättre anpassning av dagens strikta regelsystem. I länet har det bildats ett s. k. venturecapital bolag som skall kunna bidra med riskkapital till utvecklingsbara företag. Detta bolag består av ett antal privata intressenter, men det är mycket viktigt att staten ställer särskilda lånemöjligheter till förfogande så att verksamheten kan få en god start. Ett projekt som kan få betydelse för länets industri är uppbyggnaden av ett elektronikcentrum i . Vi har i särskild motion tagit upp denna fråga. En annan expansiv bransch i länet är den kemiska industrin. kemiska industrin inte har någon större andel av industrisysselsättning, anses delar av den tillhöra en av framtidsbranscherna. På detta område har Söderhamnsregionen utvecklats till att bli något av en samlingspunkt för flera kemiska industrier. Med tanke på de utvecklingsbara kringeffekter detta skulle kunna ge för Söderhamnsområdet, bör möjligheterna till någon form av utvecklingscenrum för kemi i utredas vidare. I detta sammanhang kan eventuellt även resurser från () samt (Svetab) användas. Jord- och skogsbruk i utveckling Jord- och skogsbruket är av stor betydelse i många av länets kommuner. De åtgärder som genomförts och aviserats från regeringen inom det jordbruks- och livsmedelspolitiska området är illavarslande, eftersom en neddragning av produktionen inte bara är ett hot mot sysselsättningen inom jordbruket utan även inom förädlingsindustrin, slakterier, mejerier m.fl. Det är enligt vår mening av central betydelse för sysselsättningen i länet att livsmedelsproduktionen kan hållas uppe i länet och att jordbruket ges en chans att utvecklas. Även skogsbrukets utveckling är av central betydelse i länet med tanke på skogens stora betydelse som råvaruleverantör till stora delar av länets industri. Dessutom kommer skogsavfall och gallring att få en allt större betydelse inom energisektorn. Röjning och gallring kan t. ex. stimuleras genom klenvirkesstöd för utförande av förstagallring. Inom skogsbruket pågår en projektverksamhet i södra med en hel del intressanta utvecklingsplaner. Inom har utvecklingen på fastbränsleområdet gått snabbt . Torvbrytning pågår på flera håll i länet för både industriella och kommunala uppvärmningsbehov. Fastbränsletekniken utvecklas också snabbt, och det pågår i länet ett utvecklingsarbete av torvmaskiner. skulle kunna genomföra en särskild studie i Ljusdalsoch Hudiksvallsregionen för att tillsammans med Styrelsen för teknisk utveckling samla kunskaper, och även då från andra delar av landet, inom fastbränsletekniken. Vi skulle då kunna få ett centrum i för fastbränsletekniken. Tillsammans med bl. a. skulle statens energiverk kunna studera möjligheterna och effekterna av odling av energiskog på brutna torvmossar. Vi vill dock framhålla som självklart att torv ej skall brytas på områden som t. ex. utdikats, så att där är produktiv skogsmark med fullvärdig skog. Flera olika utvecklingsaktiviteter inom turismen och turistindustrin pågår i länet. De insatser som planeras för att främja turismen i länet väntas innebära värdefulla sysselsättningstillskott. ställs krav på att statliga medel anslås för ökad satsning på turismen i länet. Inom turistnäringen i länet finns flera olika områden där det också är befogat med särskilda statliga stödinsatser. Vi har utvecklat detta ytterligare i särskild motion. På grund av ungdomslagens genomförande för 18-19-åringarna, som innebär att beredskapsarbetena tas bort för dessa, aviseras en betydande minskning av anslagen till beredskapsarbeten under /85. Eftersom det råder en mycket kraftig regional obalans vad gäller arbetslösheten i landet, förväntar vi oss att minskningen av beredskapsmedlen tas ut på ett sådant sätt att arbetslösheten jämnas ut mellan länen. Vi har i särskild motion tagit upp personalsituationen på arbetsförmedlingarna som är ytterst prekär. Arbetsmarknadsutbildningens framtida inriktning och organisation är föremål för omprövning. En utredning har även gjorts speciellt om arbetsmarknadsutbildningen i . I utredningen påpekas vikten av en flexibel utbildning beträffande både innehåll och form. Man säger i utredningen att det ur kostnadssynpunkt är nödvändigt med flera köp av utbildningsplatser och bättre samordning med andra utbildningsansvariga. Utredningen framhåller också vikten av att man skall kunna utbyta kurser mellan olika orter, eftersom det inte finns avsättning för en och samma utbildning år på samma plats. Utbildningsvägarna måste snabbt kunna ändras. Det behövs också en träindustriell utbildning i Bollnäs-Ovanåkers- och Ljusdalsområdena, eftersom av arbetstillfällena finns inom trävaruindustrin i och i . Det behövs en ledningsfunktion som ansvarar för utvecklingen av en flexibel och utåtriktad arbetsmarknadsutbildning i . Ett AMU-center behövs alltså, och är en ändamålsenlig plats för ett sådant center. Alla andra Norrlandslän har flera centra, det är bara som har ett (i ). I utredningen räknar man inte med att bygga upp någon större administration utan det är framför allt ledningen av arbetsmarknadsutbildningen i det gäller. Det är angeläget att statliga resurser ges för att möjliggöra denna utveckling. De förslag till insatser som redovisats i denna motion skulle motverka arbetslösheten och på litet skapa grund för nya arbetstillfällen i länet. Vi vill än en gång understryka nödvändigheten av satsning på länet, mot bakgrund av länets mycket svåra arbetsmarknadsläge jämfört med landet som helhet. Länet kommer näst efter vad gäller arbetsmarknadsproblemens storlek och omfattning. Vi har i partimotion begärt att till Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamheten anvisas ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt förslagsanslag med 67 milj. kr. samt begärt att till Regionala utvecklingsinsatser (inkl. glesbygdsstöd) anvisas ett med 150 milj. kr. Vi utgår från att från dessa förhöjda anslag ytterligare insatser skall kunna göras för i enlighet med motionens intentioner. Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1.att hos regeringen begär att särskilda insatser vidtas i för att skapa sysselsättning, 2. att hos regeringen begär att stödområdesindelningen i ses över i syfte att skapa en mer rättvis regional fördelning, 3. att hos regeringen begär att produktutveckling och marknadsföring i större utsträckning kan främjas med lokaliseringsstöd, 4. att hos regeringen begär att statliga resurser ges för att möjliggöra utveckling av AMU-center i samt träindustriell utbildning i Ovanåkers-Bollnäs-Ljusdalsområdet, 5. att hos regeringen begär att övriga synpunkter beaktas vid kommande statliga satsningar i . () () *Se även motionerna 1983/84:2038-2039.